Ansökningsguide 2010
Ansökningsguide 2010
Ansökningsguide 2010
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>2010</strong><br />
ANSÖKNINGSGUIDE<br />
Sista inlämningsdag<br />
• skriftligt 30.4.<strong>2010</strong><br />
• elektroniskt 30.4.<strong>2010</strong><br />
• Gårdsstöd • Jordbrukets miljöstöd • Kompensationsbidrag • Nationella stöd
Innehåll<br />
Bästa läsare av stödguiden .......................................................7<br />
Nytt som gäller ansökan om stöd <strong>2010</strong> ....................................8<br />
1. Inledning .......................................................................... 10<br />
1.1 Minneslistor .............................................................................10<br />
1.2 Ansökan om stöd <strong>2010</strong> ..............................................................10<br />
1.3 Registeruppgifternas offentlighet och utlämnande av dem .... 11<br />
1.3.1 Utlämnande av uppgifter .............................................12<br />
1.3.2 Skyddsförbud ..............................................................12<br />
1.3.3 Den registrerades (sökandes) rättigheter ....................12<br />
2. Sökandens och gårdsbruks enhetens rätt till stöd ............13<br />
2.1 Sökande ..................................................................................... 13<br />
2.2 Sökandens ålder ....................................................................... 14<br />
2.3 Krav på boendet ....................................................................... 15<br />
2.4 Samfund, sammanslutningar och dödsbon ............................. 15<br />
2.5 Befullmäktigad sökande ........................................................... 15<br />
2.6 Gårdsbruksenheten ..................................................................16<br />
2.7 Minimiåkerareal som krävs för att gården<br />
skall ha rätt till stöd ...................................................................16<br />
2.7.1 Kompensationsbidrag och miljöstöd ..........................16<br />
2.7.2 Nationella stöd .............................................................17<br />
2.8 Odlingsmetod ...........................................................................18<br />
3. Ansökan om stöd ............................................................. 19<br />
3.1 Ansökningstiden och återsändandet av blanketter .................19<br />
3.2 Försenad ansökan ....................................................................19<br />
3.3 Oöverstigligt hinder (Force majeure) ......................................21<br />
3.4 Att ändra uppgifter i ansökan senast 15.6.<strong>2010</strong> ........................21<br />
3.5 Att återta ansökan eller en del av ansökan .............................. 22<br />
3.6 Skriftlig anmälan om fel ............................................................23<br />
3.7 Förvaring av dokument ............................................................23<br />
3.8 Tidsfrister <strong>2010</strong> ........................................................................24<br />
4. Bas- och jordbruksskiften ................................................ 25<br />
4.1 Allmänt ......................................................................................25<br />
4.1.1 Bas- och jordbruksskiftets minimistorlek ....................25<br />
4.1.2 Fastställande av areal för basskiften<br />
och jordbruksskiften .....................................................25<br />
4.2 Basskifte ..................................................................................25<br />
4.2.1 Basskiftets definition ...................................................25<br />
4.2.2 Basskiftets gränser ...................................................... 26<br />
4.2.3 Att dra av icke stödberättigande områden<br />
från basskiftets areal .................................................... 27<br />
4.3 Jordbruksskifte ........................................................................ 27<br />
4.3.1 Jordbruksskiftets definition ........................................ 27<br />
4.3.2 Jordbruksskiftenas icke stödberättigande arealer ...... 28<br />
4.3.3 Icke odlade stödberättigande områden ..................... 28<br />
4.3.4 Skiften i avtal om specialstöd i samband<br />
med miljöstödet för jordbruket .................................. 29<br />
4.3.5 Anmälan av växthusarealer ......................................... 29<br />
4.4 Att rita in basskiften på kartbilagor ........................................ 29<br />
4.4.1 När behövs kartbilaga? .............................................. 30<br />
4.4.2 Hurdan karta? ............................................................. 30<br />
1
2<br />
4.4.3 Anteckningar på kartbilagan ...................................... 30<br />
4.4.4 Basskiftets numrering på kartan .................................. 31<br />
4.4.5 När får odlaren nya kartor? ..........................................32<br />
4.5 Registrering av stödberättigad mark .......................................32<br />
4.6 Elektroniska karttjänster ..........................................................32<br />
5. Gårdsstöd ......................................................................... 33<br />
5.1 Ansökan om gårdsstöd, stödnivå och utbetalning av stödet ....33<br />
5.2 Stödberättigande areal och gårdsstödsegenskap ................... 34<br />
5.3 Användning av stödrättigheter ............................................... 36<br />
5.4 Överföring av stödrättigheter ................................................. 38<br />
5.5 Nationell reserv........................................................................ 39<br />
6. Kompensationsbidrag och miljöstöd med tilläggsdelar<br />
samt stöd för icke-produktiva investeringar .................. 40<br />
6.1 Betalning av kompensationsbidrag och miljöstöd .................40<br />
6.1.1 Allmänna förutsättningar ............................................40<br />
6.1.2 Områden som kan betalas kompensationsbidrag<br />
och miljöstöd .............................................................. 41<br />
6.1.3 Arealer som inte kan betalas<br />
kompensationsbidrag och miljöstöd ..........................46<br />
6.1.4 Arealer för vilka jordbrukaren inte vill ha<br />
kompensationsbidrag eller miljöstöd .........................46<br />
6.1.5 Förutsättningar för utbetalning i fråga om<br />
kompensationsbidrags- och miljöstödsförbindelser<br />
som ingåtts år 2006 .....................................................46<br />
6.2 Kompensationsbidrag .............................................................47<br />
6.2.1 Ingående av förbindelse och ansökan<br />
om utbetalning ............................................................47<br />
6.2.2 Kompensationsbidragets belopp................................47<br />
6.2.3 Kompensationsbidragsförbindelse som<br />
ingåtts åren 2005–2006 ...............................................48<br />
6.3 Nationell tilläggsdel till kompensationsbidraget ...................48<br />
6.3.1 Ingående av förbindelse och ansökan<br />
om utbetalning ............................................................48<br />
6.3.2 LFA- tilläggsdelens belopp ........................................48<br />
6.3.3 Fastställande av produktionsinriktningen<br />
i fråga om LFA-tilläggsdelen ......................................49<br />
6.3.4 Förändringar i produktionen eller<br />
gårdsstrukturen under förbindelseperioden ............... 51<br />
6.3.5 Övervakning av LFA-tillägget och<br />
utbetalning av stödet ....................................................52<br />
6.4 Miljöstöd och stöd för icke-produktiva investeringar .............52<br />
6.4.1 Ingående av förbindelse och ansökan<br />
om utbetalning .............................................................52<br />
6.4.2 Miljöstödshelheten .......................................................53<br />
6.4.3 Basåtgärder i samband med miljöstödet ....................53<br />
6.4.4 Tilläggsåtgärderna i samband med miljöstödet ....... 54<br />
6.4.5 Avtal om miljöspecialstöd ...........................................55<br />
6.4.6 Stöd för icke-produktiva investeringar<br />
vid anläggning av mångfunktionella våtmarker<br />
eller inledande röjning och inhägning av<br />
värdefulla vårdbiotoper ............................................... 56<br />
6.4.7. Miljöstöd till registrerade föreningar ..........................57<br />
6.4.8 Beloppet av stöd för bas- och tilläggsåtgärder<br />
i samband med miljöstödet samt beloppet<br />
av specialstöd ................................................................57
6.5 Miljöstödsförbindelse som ingåtts år 2006 ........................... 58<br />
6.5.1 Förutsättningar för förbindelsen ............................... 58<br />
6.5.2 Miljöstödets belopp i förbindelser<br />
som ingåtts år 2006 ..................................................... 59<br />
6.6 Nationell tilläggsdel till miljöstödet i Fastlandsfinland .........60<br />
6.7 Basskiftenas rätt till stöd inom kompensationsbidrag<br />
och miljöstöd .............................................................................61<br />
6.7.1 Stödberättigande skiften .............................................61<br />
6.7.2 Fogande av åkerareal till förbindelsen<br />
(programperioden 2007–2013) .....................................61<br />
6.7.3 Fogande av åkerareal till förbindelsen<br />
(programperioden 2000–2006) ................................... 62<br />
6.7.4 Fogande av icke stödberättigande åker till<br />
förbindelsen och avlägsnande av stödberättigande<br />
åker från förbindelsen .................................................. 63<br />
7. Nationella åkerbaserade stöd ......................................... 64<br />
7.1 Hektarstöd för husdjurslägenhet ............................................64<br />
7.2 Stöd för specialväxter i södra Finland .................................... 65<br />
7.3 Nordliga stöd ........................................................................... 65<br />
7.3.1 Nordligt hektarstöd .................................................... 65<br />
7.3.2 Allmänt hektarstöd ......................................................66<br />
7.3.3 Stöd till unga jordbrukare ...........................................66<br />
7.4 Stöd för potatisproduktion .....................................................66<br />
7.5 Stöd för sockerbeta .................................................................. 67<br />
7.6 Stöd för utsädesproduktion av vallväxter och stråsäd ........... 67<br />
7.6.1 Betalningen av nationellt stöd kräver<br />
kommissionens godkännande ..................................... 67<br />
7.6.2 Anmälan om utsädesproduktion i ansökan<br />
och bilagor som ska lämnas in ....................................68<br />
8. Andra stöd för åkerodling ...............................................70<br />
8.1 Produktionsbidrag för jordbruksgrödor ................................ 70<br />
8.1.1 Stödberättigande grödor och stödvillkor ................... 70<br />
8.1.2 Produktionsbidragets belopp ......................................71<br />
8.1.3 Sambandet mellan produktionsbidrag och<br />
tilläggsåtgärden växttäcke vintertid och reducerad<br />
bearbetning i samband med miljöstödet<br />
för programperioden 2000–2006 ................................71<br />
8.2 Bidrag för proteingrödor .........................................................73<br />
8.2.1 Stödvillkor ....................................................................73<br />
8.2.2 Växtbestånd som har förstörts före<br />
genomgången mjölkmognad .......................................73<br />
8.3 Stöd för stärkelsepotatis ..........................................................74<br />
8.4 EU-stöd för utsädesproduktion av timotej ............................74<br />
8.4.1 Ansökan om stöd .........................................................74<br />
8.4.2 Sorter som berättigar till stöd<br />
för utsädesproduktion av timotej .................................75<br />
8.4.3 Belopp och uträkning av stödet<br />
för utsädesproduktion av timotej .................................75<br />
8.4.4 Övriga villkor för att få stöd ....................................... 76<br />
9. Tvärvillkor och system för jordbruksrådgivning ............77<br />
9.1 Tvärvillkoren som villkor för de stöd som helt<br />
eller delvis betalas av EU ......................................................... 77<br />
3
4<br />
9.2 Krav på god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden ...... 78<br />
9.2.1 Växtföljd ....................................................................... 78<br />
9.2.2 Odlad åker och skötsel av den .................................... 79<br />
9.2.3 Motverkande av markerosion ..................................... 79<br />
9.2.4 Bevarande av markens skick och miljön ..................... 82<br />
9.2.5 Permanenta betesmarker ............................................ 82<br />
9.3 Föreskrivna verksamhetskrav .................................................84<br />
9.3.1 Allmänt ........................................................................84<br />
9.3.2 Föreskrivna verksamhetskrav som gäller<br />
miljön och deras centrala innehåll ..............................84<br />
9.3.3 Föreskrivna verksamhetskrav som gäller<br />
folkhälsa, djurhälsa samt växtskydd och<br />
deras centrala innehåll ................................................. 85<br />
9.3.4 Föreskrivna verksamhetskrav som gäller<br />
djurens välbefinnande .................................................89<br />
9.4 Stöd som betalas till jordbrukare<br />
för rådgivning om tvärvillkor...................................................90<br />
9.4.1 System för jordbruksrådgivning .................................90<br />
9.4.2 Beloppet av stöd för jordbruksrådgivning,<br />
ansökan om stöd samt stödets form ...........................91<br />
10. Nationella husdjursstöd<br />
och produktionsstöd för mjölk ........................................92<br />
10.1 Allmänt om de nationella husdjursstöden ..............................94<br />
10.2 Sammandrag av villkoren för nationella husdjursstöd ...........94<br />
10.3 Betalningen av nationella husdjursstöd och stödnivåerna ....96<br />
10.3.1 Allmänt ........................................................................96<br />
10.3.2 Stödnivåerna för husdjursstöd .................................... 97<br />
10.4 Produktionsstöd för mjölk ......................................................98<br />
10.4.1 Ansökan om stöd .........................................................98<br />
10.4.2 Betalning av produktionsstöd ....................................98<br />
11. EU:s djurbidrag och stöd<br />
för djurens välbefinnande ..............................................100<br />
11.1 EU:s djurbidrag .................................................................... 100<br />
11.1.1 EU:s bidrag för nötkreatur ...................................... 100<br />
11.1.2 EU:s bidrag för mjölkkor .......................................... 100<br />
11.1.3 Ansökan om och utbetalning av bidrag<br />
för nötkreatur och bidrag för mjölkkor..................... 100<br />
11.1.4 Bidrag per tacka ........................................................ 101<br />
11.1.5 Kvalitetsbidrag för slaktlamm åren 2011–2013 ........... 101<br />
11.2 Stöd för djurens välbefinnande ..............................................102<br />
11.2.1 Kort om stödet för djurens välbefinnande <strong>2010</strong> ........102<br />
11.2.2 Ansökan om stöd för djurens välbefinnande .............102<br />
11.2.3 Stödbeloppet och betalningen av det ........................102<br />
11.2.4 Tvärvillkoren som villkor för stödet ........................ 104<br />
11.2.5 Grundvillkor ............................................................. 104<br />
11.2.6 Tilläggsvillkor ........................................................... 104<br />
11.2.7 Förändrade förhållanden och anmälan<br />
om dem under förbindelsens gång ........................... 104<br />
11.2.8 Övervakning .............................................................. 104<br />
12. Ansökan om undantag inom de nationella stöden ....... 105
13. Övervakning ................................................................... 108<br />
13.1 Allmänt om övervakningen ....................................................108<br />
13.2 Arealbaserade stöd .................................................................108<br />
13.2.1 Objekt som granskas vid övervakning ...................... 109<br />
13.2.2 Uppmätning av jordbruksskiften .............................. 110<br />
13.3 Övervakningspåföljder för de arealbaserade stöden .............. 111<br />
13.3.1 Uträkning av övervakningsresultat och<br />
påföljderna av arealfel ................................................. 111<br />
13.3.2 Påföljder av att villkor försummas ..............................112<br />
13.4 Övervakning av stöd som betalas på basis av djur .................113<br />
13.4.1 Övervakningsförpliktelse ............................................113<br />
13.4.2 Gårdsövervakning .....................................................113<br />
13.4.3 Övervakning av märknings- och<br />
registreringssystemen för nötkreatur,<br />
svin och får/getter ....................................................... 114<br />
13.4.4 Förbjudna ämnen eller olaga innehav av sådana .......115<br />
13.4.5 Administrativ övervakning och korsgranskningar ...115<br />
13.5 Övervakningspåföljder för djurstödens del ........................... 116<br />
13.5.1 Förkastande av djur vid övervakning ........................ 116<br />
13.5.2 Övervakningspåföljder inom EU:s djurbidrag ......... 116<br />
13.5.3 Övervakningspåföljder inom<br />
de nationella husdjursstöden ......................................117<br />
13.5.4 Övervakningspåföljder inom stödet<br />
för djurens välbefinnande ............................................117<br />
13.6 Beaktande av djurskyddslagstiftningen<br />
vid utbetalning av stöd ........................................................... 118<br />
13.7 Allvarlig vårdslöshet och felaktiga anmälningar ................... 119<br />
13.7.1 Tre (3) års summakarens ........................................... 119<br />
13.7.2 Uppsåtliga överträdelser ............................................ 119<br />
13.8 Övervakning av tvärvillkoren <strong>2010</strong> .........................................120<br />
13.9. Kontroller av specialstöd år <strong>2010</strong> ............................................121<br />
14. Betalning av stöd ............................................................122<br />
14.1 Betalning av stöd och sökandens bankuppgifter .................. 122<br />
14.2 Handläggning av betalningsmaterial och<br />
eftersträvade tidtabeller för utbetalningen ........................... 122<br />
14.3 Återkrav av stöd ...................................................................... 123<br />
14.4 Modulering ............................................................................. 123<br />
14.5 Stödtak .................................................................................... 123<br />
14.6 Stöd av mindre betydelse dvs. de minimis -stöd ...................124<br />
15. Ersättande av skador ......................................................125<br />
15.1 Ersättande av skördeskador orsakade av väderförhållanden .. 125<br />
15.1.1 Systemet med skördeskadeersättning ....................... 125<br />
15.1.2 Ansökan om skördeskadeersättning .......................... 125<br />
15.2 Ersättande av skador som orsakats<br />
av exceptionella översvämningar ............................................126<br />
15.2.1 Systemet med ersättning för översvämningsskador ...126<br />
15.2.2 Ansökan om ersättning .............................................126<br />
15.3 Ersättande av skador som orsakats<br />
av hjortdjur och rovdjur ..........................................................126<br />
15.3.1 Systemet med ersättning för viltdjursskador ............126<br />
15.3.2 Ansökan om ersättning för viltskador .......................126<br />
5
6<br />
Bilaga A. Stöd och övervakning ...........................................127<br />
Bilaga B. Separat administrerade ........................................ 135<br />
B.1 Gemensamma ladugårdar.......................................... 135<br />
B.2 Samarbete vid nyttjande av betesmark ...................... 136<br />
B.3 Speciella frågor i anslutning<br />
till ägarförhållandena för djur .................................... 136<br />
B.4 Betydelsen av ändrad företagsform ........................... 139<br />
Bilaga C. Besittningsöverföringar ......................................140<br />
C.1 Överföring av besittningen<br />
av skiften t.o.m. 15.6.<strong>2010</strong> .......................................... 140<br />
C.2 Överföring av besittningen<br />
av hela gården t.o.m. 1.9.<strong>2010</strong> .................................... 140<br />
C.3 Överföring av besittningen<br />
av hela gården efter 1.9.<strong>2010</strong> ...................................... 141<br />
C.4 Överföring av besittningen<br />
av hela gården och EU:s djurbidrag .........................142<br />
C.5 Sammanslagning av gårdar och EU:s djurbidrag ....142<br />
C.6 Överföring av besittningen av hela gården och<br />
de nationella husdjursstöden .....................................142<br />
Bilaga D. Insamling av uppgifter om<br />
användningen av växtförädlarrättsligt skyddade<br />
sorter till förökningsändamål ...............................144<br />
Bilaga E. Stöd för jordbruket och<br />
trädgårdsproduktionen <strong>2010</strong> ............................... 145<br />
Bilaga F. Vissa förutsättningar<br />
för erhållande av stöd <strong>2010</strong> ................................... 148<br />
Bilaga G. Exempel på stödnivåerna för vissa växter<br />
på huvudproduktionsområdena <strong>2010</strong> (euro/ha) .. 150<br />
Bilaga H. Ändringar i tvärvillkorskontrollerna<br />
år <strong>2010</strong>: märkning och registrering av djur,<br />
växtskyddsmedel, foder, livsmedel, anmälan<br />
av djursjukdomar och djurens välbefinnande ......152<br />
ISBN 978-952-453-548-9 (Tryckt)<br />
ISSN 1797-402X (Tryckt)<br />
ISBN 978-952-453-549-6 (Nätutgåva)<br />
ISSN 1797-4429 (Nätutgåva)<br />
Ombrytning och tryckning: Edita Prima Ab<br />
Pärmbild: JSM & Mavi / Martina Motzbäuchel<br />
Utgivare: Landsbygdsverket, PB 256, 00101 Helsingfors, Tfn 020-772 007, www.mavi.fi<br />
Helsingfors 2/<strong>2010</strong>
Bästa läsare av stödguiden<br />
Under året fortsätter Landsbygdsverket att utveckla<br />
kundtjänsterna och göra det ännu enklare att ansöka om<br />
stöd. Den elektroniska stödansökan spelar en central<br />
roll. Med hjälp av tjänsterna i samband med elektronisk<br />
stödansökan kan man förutom att förenkla ansökan<br />
om stöd också lätta den arbetsbörda som förvaltningen<br />
orsakar för jordbrukaren.<br />
Under de två senaste åren har den elektroniska stödansökan<br />
fått ytterst positiv respons av jordbrukarna.<br />
I användarresponsen berättar jordbrukarna att den<br />
elektroniska stödansökan har motsvarat förväntningarna<br />
och visat sig vara en avsevärd förbättring. Tack vare den<br />
blev det enklare att fylla i ansökningarna och ansökan om<br />
stöd tog mindre tid i anspråk. Också i tekniskt avseende<br />
har det inte varit några problem att ansöka om stöd<br />
i Viputjänsten.<br />
Den elektroniska stödansökan förbättras utifrån den<br />
värdefulla respons som jordbrukarna gett. För årets<br />
stödansökan har Viputjänsten utvidgats och handledningen<br />
utökats. Systemet ger råd till den som gör upp<br />
stödansökan och erbjuder ännu mer färdiga uppgifter om<br />
gården. Användaren kan enkelt försäkra sig om vad som<br />
är möjligt på gården och att uppgifterna i stödansökan<br />
är korrekta. Vi hoppas att allt fler jordbrukare börjar använda<br />
sig av tjänsten. Målet är att var fjärde jordbrukare<br />
lämnar in stödansökan elektroniskt i år.<br />
År <strong>2010</strong> är ett temaår kring miljön. Under året fokuserar<br />
man på de metoder för förbättring av miljön som<br />
anges i programmet för utveckling av landsbygden<br />
i Fastlandsfinland. Temaårets främsta budskap är att<br />
de livsmiljöer som jordbruket skapat är nödvändiga för<br />
många djur- och växtarter. Med hjälp av mångahanda<br />
metoder för landskaps- och naturvård ser jordbrukarna<br />
till att miljön mår bra. Det finns ett flertal möjligheter att<br />
minska jordbrukets belastning på vattendragen samt att<br />
bevara naturens mångfald och landskapet. Republikens<br />
president Tarja Halonen fungerar som miljötemaårets<br />
beskyddare.<br />
I ett konjunkturläge som inverkar negativt på jordbrukets<br />
lönsamhet betonas betydelsen av jordbruksstöd<br />
och en fungerande förvaltning. Landsbygdsverket har<br />
ansvarat för sina egna uppgifter genom att betala stöden<br />
till jordbrukarna i tid. I december betalade Mavi cirka<br />
700 miljoner euro i jordbrukarstöd genast när det enligt<br />
EU-bestämmelserna var möjligt. Stödsumman var den<br />
största enskilda betalningshändelsen.<br />
Inom landsbygdsförvaltningen har det skett omställningar<br />
inom organisationen. ELY-centralerna har inlett<br />
sin verksamhet och kommunernas jordbruksförvaltning<br />
förnyas. Målet är att också i fortsättningen säkerställa<br />
tjänsterna inom jordbruksförvaltningen på lokalnivå<br />
överallt i Finland. Vi tror att jordbruksförvaltningen kan<br />
producera ännu bättre service för jordbrukarna efter<br />
reformerna.<br />
Jag önskar alla jordbrukare ett framgångsrikt jordbruksår<br />
<strong>2010</strong>.<br />
Leena Tenhola,<br />
överdirektör<br />
7
8<br />
Nytt som gäller ansökan om stöd <strong>2010</strong><br />
En ny stödform införs år <strong>2010</strong>: nationellt tilläggsstöd<br />
Finland har beslutat använda sig av den på EU-nivå<br />
föreskrivna möjligheten att betala ett tilläggsstöd av<br />
engångsnatur år <strong>2010</strong> för att hjälpa jordbrukare som lider<br />
av den ekonomiska situationen. Ibruktagandet av stödet<br />
förutsätter kommissionens godkännande och ändringar i<br />
de nationella författningarna.<br />
Tilläggsstödet per sökande är högst 15 000 euro varav<br />
sökandens de minimis -stöd för jordbrukssektorn åren<br />
2008–<strong>2010</strong> dras av. Närmare villkor för tilläggsstödet blir<br />
klara sommaren <strong>2010</strong>.<br />
En separat ansökan om stödet ordnas hösten <strong>2010</strong>. Ytterligare<br />
information om stödet ges under sommarens lopp på<br />
adressen www.mavi.fi/sv/index/odlarstod.html.<br />
I följande minneslista presenteras centrala ändringar i stödsystemen<br />
och stödvillkoren i jämförelse med 2009. Ändringarna<br />
beskrivs närmare i början av varje kapitel (Nytt <strong>2010</strong>).<br />
Ansökän om stöd (kapitel 3)<br />
• Ansökningstiden utgår 30.4.<strong>2010</strong><br />
• Besittningsöverföringar av basskiften (köp, försäljning,<br />
arrendering) uppges på blankett 102A. På ändringsblankett<br />
102C för basskiften uppges delning, sammanslagning,<br />
urbruktagning och ansökan om omdigitalisering av<br />
basskiften.<br />
• Sista såningsdag är 30.6.<strong>2010</strong><br />
Bas- och jordbruksskiften (kapitel 4)<br />
• De elektroniska karttjänsterna förnyas.<br />
• På ändringsblanketten för basskiften 102C uppges ändringar<br />
som inverkar på digitaliseringen av skiftet<br />
• Ändringar i besittningen av basskiften uppges på basskiftesblankett<br />
102A<br />
Gårdsstöd (kapitel 5)<br />
• En ny ändring av gårdsstödslagen träder i kraft vid<br />
ingången av <strong>2010</strong><br />
• EU:s direktstöd betalas om det sammanlagda beloppet<br />
av direktstöd är minst 200 €<br />
• Enhetsvärdet på stödrättigheternas tilläggsdel för socker<br />
sjunker<br />
Kompensationsbidrag och miljöstöd med tilläggsdelar<br />
samt stöd för icke-produktiva investeringar (kapitel 6)<br />
• Vid uträknandet av djurtätheten för den nationella tillläggsdelen<br />
till kompensationsbidraget (LFA-tillägget)<br />
beaktas endast de hästar, hongetter och tackor som har<br />
beviljats nationellt stöd för husdjursproduktion år 2009.<br />
För hästar är det minsta antalet 1,5 de.<br />
• Om den sökande vill att svinen för LFA-tillägget tas<br />
annanstans än från svinregistret, måste kommunens<br />
landsbygdsnäringsmyndighet underrättas om saken.<br />
• De som ingått förbindelse om miljöstöd år 2008 ska senast<br />
30.4.<strong>2010</strong> ha utarbetat en kartläggning av naturens<br />
mångfald på gårdsbruksenheten.<br />
• Villkoren för naturvårdsåkrar har preciserats.<br />
• Villkoren för tagandet av jordprover för den markkartering<br />
som ingår i miljöstödets basåtgärder samt i<br />
tilläggsåtgärderna preciserad kvävegödsling av åkerväxter<br />
och preciserad kvävegödsling av trädgårdsväxter har<br />
preciserats<br />
• Från och med vinterperioden <strong>2010</strong> -2011 kan höstsäd<br />
användas för att uppfylla kraven i samband med tilläggsåtgärderna<br />
med växttäcke.<br />
• Stödnivån för specialstöd för skötsel av vårdbiotoper<br />
stiger från nuvarande 135 euro till 200 euro på småskaliga<br />
vårdbiotoper (5–30 ar).<br />
• Registrerade föreningar kan ansöka om specialstödsavtal<br />
för främjande av naturens och landskapets mångfald utöver<br />
de tidigare specialstöden för skötsel av vårdbiotoper<br />
och skötsel av mångfunktionella våtmarker.<br />
• Stödet för icke-produktiva investeringar som gäller<br />
anläggande av mångfunktionella våtmarker och stödområdet<br />
för specialstöd för skötsel av mångfunktionell<br />
våtmark utsträcks till området kring Kvarken och Bottenviken.<br />
• Stödtaket för stöd för icke-produktiva investeringar som<br />
gäller anläggande av mångfunktionella våtmarker stiger<br />
till 11500 euro per hektar. För små objekt är stödet högst<br />
3226 €/objekt<br />
• Stödtaken för stöd för icke-produktiva investeringar<br />
som gäller inledande röjning och inhägning av värdefulla<br />
vårdbiotoper höjs och stödets storlek graderas utifrån<br />
storleken på området.<br />
OBS. Den nationella tilläggsdelen till miljöstödet är i kraft<br />
för sista året.<br />
Nationella åkerbaserade stöd (kapitel 7)<br />
• Inga nya sökande tas med i hektarstödet till husdjurslägenheter.<br />
• Inom det nordliga hektarstödet används en stödenhetskoefficient<br />
• Kommissionens beslut om stödet för utsädesproduktion<br />
inväntas. År <strong>2010</strong> är det sista året för betalning av<br />
nationellt utsädesstöd.<br />
Andra stöd för åkerodling (kapitel 8)<br />
• EU:s direktstöd betalas om de uppgår till sammanlagt<br />
minst 200 euro per stödår.<br />
• Produktionsbidraget för jordbruksgrödor och bidraget<br />
för proteingrödor upphör i sin nuvarande form efter år<br />
<strong>2010</strong>. Till exempel för höstsäd som sås hösten <strong>2010</strong> betalas<br />
inte längre produktionsbidrag för jordbruksgrödor år<br />
2011.<br />
• Stödet för energigrödor har slopats. Energiråvara som<br />
har bärgats år 2009 från ett område som fått stöd för<br />
energigrödor måste förädlas senast 31.7.2011. De andra<br />
förpliktelserna som gäller bärgad skörd år 2009 ingår i<br />
guiden om stöd för energigrödor 2009.<br />
• EU:s stöd för utsädesproduktion av timotej:<br />
Certifieringsbeslutet/-besluten om <strong>2010</strong> års skörd ska<br />
lämnas till kommunen senast 16.5.2011.
Tvärvillkor och system för jordbruksrådgivning (kapitel 9)<br />
• I samband med stödansökan för <strong>2010</strong> ska jordbrukaren<br />
uppge naturminnesmärken som skyddats enligt 23 §<br />
eller 26 § i naturvårdslagen samt träd och trädgrupper<br />
som har ett av myndigheten utfärdat skyddsbeslut och<br />
som skyddats med stöd av 29 § i samma lag och som är<br />
högst 0,2 ha stora och belägna inom ett åkerskifte, på<br />
åkerskiftets ren eller på ett område mellan åkerskiften<br />
som gränsar till varandra. Dessa landskapssärdrag måste<br />
bevaras och de är stödberättigande i fråga om alla jordbrukarstöd.<br />
• Om jordbrukaren behöver ett tillstånd enligt 9 kap. i vattenlagen<br />
245/1961 för tagandet av bevattningsvatten ingår<br />
tillståndet och iakttagandet av tillståndsvillkoren i kraven<br />
för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden.<br />
• Växtföljdskravet berör inte gårdar vars alla jordbruksmarker<br />
omfattas av ett avtal om miljöspecialstöd för skötsel<br />
av skyddszon, främjande av naturens och landskapets<br />
mångfald eller långvarig vallodling på torvåkrar. Områden<br />
som på grund av växtföljden något år är i en annan<br />
gårds besittning kan beaktas när man bedömer huruvida<br />
växtföljdskravet uppfylls på den gård som i regel besitter<br />
dessa områden.<br />
• Slåtterskyldigheten på grönträdor kan frångås på skiften<br />
som har besåtts med en blandning av ettåriga viltväxter<br />
för vinterutfodring av vilda djur.<br />
• Fleråriga vallåkrar på naturvårdsåkrar ska slås en gång<br />
vart tredje år, men dock alltid om det behövs för att<br />
förhindra spridningen av ogräs.<br />
• Betesgång på permanenta betesmarker ska genomföras<br />
så att betesgången inte ger upphov till erosion och så att<br />
markytan behåller sitt växttäcke.<br />
• De föreskrivna verksamhetskraven som gäller folkhälsa,<br />
djurhälsa och växtskydd samt djurvälfärd har preciserats<br />
(i synnerhet verksamhetskrav nr 11 i anslutning till<br />
livsmedels- och fodersäkerhet, samt verksamhetskrav nr<br />
16–18 i anslutning till djurvälfärd) (se även bilaga H).<br />
• Stödet som betalas till jordbrukare för jordbruksrådgivning<br />
om tvärvillkor var år 2009 högst 150 euro per<br />
rådgivningsmodul. Maximistödet per rådgivningsmodul<br />
stiger möjligen med 10 %.<br />
Nationella husdjursstöd och produktionsstöd för mjölk<br />
(kapitel 10)<br />
• Från och med <strong>2010</strong> krävs att tackorna ska producera<br />
i genomsnitt minst 1,0 lamm/tacka det år som föregår<br />
stödåret för att nationellt husdjursstöd för tackor ska<br />
beviljas till fullt belopp. Lamningsvillkoret mildras för<br />
fårgårdar som inleder och utvidgar sin verksamhet.<br />
• I år är det sista året för att ansöka om medverkan i<br />
stödsystemet för kompensation för strukturförändringar<br />
inom svin- och fjäderfähushållningen. År 2011 tas inga<br />
nya sökande längre med, eftersom kompensationssystemet<br />
upphör. Det finns två datum för besittning av<br />
referenskvantiteten: för utbetalning av förskott på stöd<br />
för svin- och fjäderfähushållning 1.3.<strong>2010</strong> och för utbetalning<br />
av slutligt stöd 1.9.<strong>2010</strong>.<br />
• Den nedre gränsen för stödberättigande djurenheter av<br />
hästar stiger från en djurenhet till 1,5 djurenheter.<br />
• I C-regionen har man slutat använda sig av stödenhetskoefficienter<br />
när det gäller nationellt stöd för tackor,<br />
hongetter och hästar<br />
• Från och med 1.4.<strong>2010</strong> tar man i bruk en gräns för antalet<br />
liter per sökande när det gäller produktionsstödet för<br />
mjölk i C-regionen. För de liter som överstiger gränsen<br />
betalas inget stöd. Gränsen följs upp per kvotperiod.<br />
EU:s djurbidrag och Stöd för djurens<br />
välbefinnande (kapitel 11)<br />
• EU:s bidrag för nötkreatur ändras från och med <strong>2010</strong>.<br />
• Alla jordbrukare som ansöker om EU:s bidrag för nötkreatur<br />
och bidrag för mjölkkor i stödregion A och B ska<br />
lämna in blankett nr 144 år <strong>2010</strong>.<br />
• Djurförteckningen och andra uppgifter om djur som<br />
inverkar på betalningen av bidrag ska kunna kontrolleras<br />
av myndigheterna minst ansökningsåret och de fyra<br />
påföljande åren (se de separata anvisningarna om EU:s<br />
bidrag för nötkreatur och bidrag per tacka).<br />
• EU:s direktstöd betalas om de uppgår till sammanlagt<br />
minst 200 euro per stödår.<br />
• För slaktade lamm planeras ett kvalitetsbidrag för slaktlamm<br />
från och med 2011.<br />
• Gränsen för det stöd som kan betalas per gård (5 000 €)<br />
slopas.<br />
• Hälsovårdsbesöken och hälsovårdsplanen under förbindelseåret.<br />
Övervakning (kapitel 13)<br />
• vid övervakningen av tvärvillkor tillämpas bestämmelserna<br />
om ringa försummelse, dvs. inga stödavdrag görs om<br />
jordbrukaren inom utsatt tid korrigerar en försummelse<br />
som konstaterats vara ringa.<br />
• förhandsgodkännande av digitalisering på ändringsblanketten<br />
för basskiften 102C.<br />
• extrapolering av påföljder av arealövervakning vid arealfel<br />
under 3 %<br />
Betalning av stöd (kapitel 14)<br />
• Moduleringsprocenten stiger från 7 till 8 procent i fråga<br />
om den del av gårdens direktstöd som överstiger 5 000<br />
euro och till 12 procent i fråga om den del som överstiger<br />
300 000 euro.<br />
• Kontonumren ska uppges i internationell IBAN-form.<br />
Ersättande av skador (kapitel 15)<br />
Ersättning för skördeskador:<br />
• Avtal om trädgårdsväxter som odlas för vidareförädling<br />
ska ingås årligen senast 30.4 och skiften med vinbär ska<br />
antecknas i avtalet.<br />
• Normal odlingssed på orten har preciserats i synnerhet<br />
vad gäller odling av vinbär.<br />
• Ett nedklippt vinbärsbestånd kan inte få skördeskadeersättning<br />
i två års tid.<br />
Ersättningar för skador som orsakats<br />
av hjortdjur och rovdjur:<br />
• Den nya viltskadelagen sammanför nästan alla ersättningar<br />
för skador som orsakats av djur.<br />
• Självriskandelen för skador som kan få ersättning slopas.<br />
Skadan ersätts i sin helhet om ersättningsbeloppet överstiger<br />
170 euro.<br />
9
10<br />
1. Inledning<br />
I denna ansökningsguide hittar du information om de<br />
stöd för jordbruk och trädgårdsodling som kan sökas vid<br />
huvudansökan våren <strong>2010</strong>. <strong>Ansökningsguide</strong> <strong>2010</strong> innehåller<br />
de viktigaste villkoren för ansökan om stöd samt de<br />
författningar/föreskrifter (bilaga A) som stöden bygger<br />
på. Anvisningarna om andra mindre stödsystem finns<br />
i uppdaterad form på Mavis webbplats (www.mavi.fi).<br />
Separata anvisningar om ifyllandet av blanketterna kompletterar<br />
ansökningsguiden.<br />
Landsbygdsverket (nedan Mavi) ansvarar för kapitlen<br />
i ansökningsguiden, utom punkterna 9.3.3 och 9.3.4 som<br />
jord- och skogsbruksministeriets avdelning för livsmedel<br />
och hälsa har ansvaret för.<br />
<strong>Ansökningsguide</strong> <strong>2010</strong> och Ifyllningsanvisningarna<br />
<strong>2010</strong> är skrivna enligt den information som<br />
fanns att få 29.1.<strong>2010</strong>. Om det kommer preciseringar<br />
eller korrigeringar i den tryckta guiden eller anvisningarna<br />
finns de på korrigeringssidan som publiceras på<br />
Mavis webbplats under adress www.mavi.fi/ansokningsguide.<br />
Innan blanketterna för ansökan om stöd fylls i ska den sökande<br />
bekanta sig med uppgifterna i ansökningsguiden<br />
och ifyllningsanvisningarna. Genom att omsorgsfullt fylla<br />
i blanketterna och lämna in dem inom utsatt tid tryggar<br />
jordbrukarna sina rättigheter som stödtagare.<br />
Tilläggsuppgifter om stöden och hur de söks ges av kommunernas<br />
landsbygdsnäringsmyndigheter, närings-, trafik-<br />
och miljöcentralerna (nedan ELY-centralerna), Mavi,<br />
jord- och skogsbruksministeriet (nedan JSM) samt av<br />
Statens ämbetsverk på Åland. På Åland lämnar Ålands<br />
landskapsregering uppgifter om kompensationsbidraget<br />
och miljöstödet för jordbruk.<br />
1.1 Minneslistor<br />
I början av <strong>Ansökningsguide</strong> <strong>2010</strong> finns en minneslista<br />
med de viktigaste ändringarna i stödsystemen och stödvillkoren<br />
jämfört med år 2009.<br />
En minneslista över allmänna frågor kring ifyllandet av<br />
stödansökan finns i ifyllningsanvisningarna för <strong>2010</strong>.<br />
Minneslistorna är två till antalet. Den ena minneslistan<br />
behandlar en stödansökan som lämnas in skriftligt<br />
och den andra en elektronisk stödansökan.<br />
Det finns också direkta webbadresser till nätupplagorna<br />
av <strong>Ansökningsguide</strong> <strong>2010</strong> och Ifyllningsanvisningar <strong>2010</strong>:<br />
www.mavi.fi/hakuopas<br />
www.mavi.fi/tayttoohjeet<br />
www.mavi.fi/ansokningsguide<br />
www.mavi.fi/ifyllningsanvisningar<br />
Man kan göra ordsökningar i de elektroniska publikationerna.<br />
Det gör det enklare att hitta information om ett<br />
bestämt ord. Närmare anvisningar om ordsökning finns<br />
på webben.<br />
1.2 Ansökan om stöd <strong>2010</strong><br />
Ett sammandrag av förfarandet för ansökan om stöd<br />
ingår i ansökningsguidens bilaga E Stöd för jordbruket<br />
och trädgårdsproduktionen <strong>2010</strong>. I bilaga F till ansökningsguiden<br />
förtecknas vissa förutsättningar för att få<br />
stöd <strong>2010</strong> och i bilaga G ges exempel på stödnivåer för<br />
vissa grödor på de huvudsakliga produktionsområdena<br />
<strong>2010</strong> (€/ha).<br />
Ansökningsblanketterna för huvudansökan<br />
inklusive nödvändiga bilagor (fullmakter, arrendeavtal,<br />
kartor, handelsregisterutdrag osv.) skall lämnas<br />
in till kommunens landsbygdsnäringsmyndighet<br />
senast 30.4.<strong>2010</strong>. Inom vissa nationella stöd och<br />
specialstöd kan det också finnas andra tidsgränser för<br />
bilagorna.<br />
Blanketter för ansökan om stöd fås av kommunernas<br />
landsbygdsnäringsmyndigheter, ELY-centralerna och<br />
Mavis blankettjänst (e-postadressen är lomake@mavi.fi)<br />
samt på webbadressen http://lomake.mmm.fi/ -> odlarstöd<br />
A. I samband med huvudansökan söks följande<br />
stöd (stöd som söks med blankett 101B)<br />
• gårdsstöd<br />
• kompensationsbidrag (LFA)<br />
• nationell tilläggsdel till kompensationsbidraget<br />
• miljöstöd för jordbruket<br />
• utbetalning på basis av avtal om miljöspecialstöd<br />
(en särskild anmälan för utbetalning på basis av avtal<br />
om uppfödning av lantraser och stöd för ekologisk<br />
husdjursproduktion skall dessutom inlämnas till<br />
ELY-centralen)<br />
• produktionsbidrag för jordbruksgrödor<br />
• nationellt stöd för potatisproduktion<br />
• stöd till producenter av stärkelsepotatis
• nationellt stöd för sockerbeta<br />
• nationellt hektarbaserat stöd för utsädesproduktion<br />
• EU:s kilobaserade stöd för utsädesproduktion av<br />
timotej<br />
• bidrag för proteingrödor<br />
• stöd för djurens välbefinnande<br />
• från produktionen frikopplat stöd för svin- och fjäderfähushållning<br />
• kompensation för strukturförändringar inom svin- och<br />
fjäderfähushållning<br />
• hektarstöd till husdjurslägenheter<br />
• stöd för specialgrödor i södra Finland<br />
• nationell tilläggsdel till miljöstödet<br />
• nordligt hektarstöd<br />
• stöd till unga jordbrukare<br />
• allmänt hektarstöd<br />
I huvudansökan ingår följande blanketter:<br />
• Gårdsbruksblankett <strong>2010</strong> (Blnr 101A)<br />
• Stödansökan för <strong>2010</strong> (Blnr 101B)<br />
• Delaktiga i gårdsbruksenheten <strong>2010</strong> (Blnr 101D), om<br />
det har skett förändringar i uppgifterna för 2009<br />
• Stödansökans basskiftesblankett för <strong>2010</strong> (Blnr 102A)<br />
• Stödansökans jordbruksskiftesblankett för <strong>2010</strong> (Blnr<br />
102B)<br />
• Ändringsblankett för basskiften för <strong>2010</strong> (Blnr 102C)<br />
om det har skett förändringar i de skiften som anmälts<br />
i stödansökan 2009<br />
• Ytterligare uppgifter till en gällande miljöstödsförbindelse<br />
för programperioden 2000–2006 (Blnr 101F)<br />
B. Nationella husdjursstöd och nationellt produktionsstöd<br />
för mjölk<br />
De nationella husdjursstöden utgörs av:<br />
• nationellt husdjursstöd till södra Finland<br />
• nordligt husdjursstöd<br />
Nationella husdjursstöd söks på följande blanketter:<br />
• Ansökan om nationella husdjursstöd för hästar och<br />
hongetter <strong>2010</strong>, (Blnr 101C)<br />
• Ansökningar om frikopplat stöd för svin- och fjäderfähushållning<br />
och om kompensation för strukturförändringar<br />
(Blnr 101B)<br />
• Ansökan för år <strong>2010</strong>, EU:s bidrag per tacka och LFAtillägg<br />
och nationellt stöd för tackor (Blnr 107A)<br />
• Anmälan om deltagande i EU-stödsystem och nationella<br />
stödsystem som bestäms på basis av nötdjursregistret<br />
(Blnr 144).<br />
Mer information om blanketter och tider för ansökan om<br />
nationella husdjursstöd ingår i tabell 1 i kap. 10 i ansökningsguiden.<br />
För att nationella husdjursstöd skall betalas<br />
ut måste producenten förutom ansökningsblanketterna<br />
för husdjursstöd också lämna kommunens landsbygdsnäringsmyndighet<br />
de blanketter som nämns i punkt 1<br />
i tabell 2 i kap. 10 i ansökningsguiden.<br />
I systemet för utbetalning av nationellt produktionsstöd<br />
för mjölk deltar man genom att lämna in blankett<br />
282 till landsbygdsnäringsmyndigheten i den kommun<br />
där gårdsbruksenheten är belägen. Ansökan är fortlöpande.<br />
När det gäller direktförsäljning skall man dessutom<br />
lämna in blankett 230 till den egna regionens ELY-central<br />
senast 15.5.<strong>2010</strong>: se punkt 10.20.<br />
1.3 Registeruppgifternas<br />
offentlighet och utlämnande<br />
av dem<br />
Enligt 2 § i lagen om landsbygdsnäringsförvaltningens<br />
informationssystem (284/2008) (trädde i kraft 1.5.2008)<br />
tillämpas lagen om offentlighet i myndigheternas verksamhet<br />
(621/1999, offentlighetslagen) på uppgifters och<br />
handlingars offentlighet, på utlämnande av uppgifter och<br />
handlingar och på avgifter som tas ut för utlämnandet<br />
av dem, och personuppgiftslagen (523/1999) tillämpas på<br />
behandlingen av personuppgifter.<br />
Huvudregeln i offentlighetslagen är att handlingar är<br />
offentliga och av det följer att merparten av de uppgifter<br />
som är registrerade i landsbygdsnäringsförvaltningens<br />
informationssystem numera är offentliga.<br />
Allmänna bestämmelser om sekretessbelagda myndighetshandlingar<br />
ingår i 24 § i offentlighetslagen<br />
(621/1999). När det gäller uppgifterna i landsbygdsnäringsförvaltningens<br />
informationssystem är följande<br />
som förtecknas i 6 § i lag 284/2008 sekretessbelagda:<br />
1) kreditupplysningar om kunden, 2) uppgifter om statsborgen<br />
och 3) det lånebelopp som borgen avser samt<br />
4) uppgifter om lånebeloppet när det gäller stöd i form<br />
av lån.<br />
Stödtagarna och de EU-stöd och EU-delfinansierade<br />
stöd som betalts till dem publiceras årligen i form av en<br />
söktjänst på det sätt som förutsätts i Europeiska gemenskapens<br />
bestämmelser, på adressen: http://snadi.mmm.<br />
fi/TuJu.<br />
1<br />
11
12<br />
1.3.1 Utlämnande av uppgifter<br />
Uppgifter ur landsbygdsnäringsförvaltningens informationssystem<br />
får lämnas ut för de ändamål som anges<br />
i offentlighetslagen (621/1999) och personuppgiftslagen<br />
(523/1999). Beslut om utlämnandet av registeruppgifter<br />
och/eller dokument i landsbygdsnäringsförvaltningens<br />
informationssystem fattas av den berörda myndigheten<br />
(Evira, Mavi, Tike, ELY-centralen och kommunens<br />
landsbygdsnäringsmyndighet) i fråga om sin egen<br />
myndighetsuppgift.<br />
Ur landsbygdsnäringsförvaltningens informationssystem<br />
kan lämnas ut kontaktuppgifter (namn, adress, telefonnummer,<br />
e-postadress) för direkt marknadsföring och<br />
opinions- eller marknadsundersökningar, om den vars<br />
uppgifter det gäller har gett sitt samtycke till utlämnandet.<br />
Som urvalskriterium vid utlämnandet får användas<br />
de personuppgifter som är lagrade i informationssystemet<br />
samt uppgifter om läge, areal och produktionsinriktning.<br />
Samtycke till att uppgifterna lämnas ut för marknadsföringsändamål<br />
kan ges på gårdsbruksblanketten<br />
(101A). På motsvarande sätt kan jordbrukaren samtycka<br />
till att hans eller hennes uppgifter överlåts för rådgivningsändamål.<br />
På Landsbygdsverkets webbplats finns ytterligare<br />
information om Mavis register, begäran om utlämnande<br />
av uppgifter och avgifterna för uppgiftslämnandet. Anvisningarna<br />
finns på webbplatsens ingångssida bakom<br />
länken Registeruppgifternas offentlighet. Vid begäran<br />
om uppgifter rekommenderas att man använder blanketten<br />
för överlåtelse av uppgifter. Blanketten kan skrivas ut<br />
på webbadressen: http://www.mavi.fi/sv/index/stoduppgifterna/overlatelseavuppgifter.html<br />
1.3.2 Skyddsförbud<br />
Om en person har grundad orsak att misstänka att hans<br />
egen eller familjens hälsa eller säkerhet blir hotad kan<br />
magistraten på begäran bestämma att uppgifter om personens<br />
hemkommun eller boningsort eller tillfälliga boningsort<br />
eller postadress eller motsvarande annan adress<br />
inte får lämnas ut till någon annan än myndigheterna.<br />
Ett sådant skyddsförbud enligt befolkningsdatalagen<br />
(507/1993) förs in i befolkningsdatasystemet. Eftersom<br />
uppgifterna i landsbygdsnäringsförvaltningens kundregister<br />
inte uppdateras från befolkningsdatasystemet<br />
måste personen själv meddela om skyddsförbudet. Ett<br />
meddelande om skyddsförbud kan lämnas till kommunens<br />
landsbygdsnäringsmyndighet när som helst under<br />
året. I samband med stödansökan kan meddelandet ges<br />
på blankett 101D (delaktiga i gårdsbruksenheten).<br />
Obs! En person kan också ansöka om skyddsförbud<br />
enligt offentlighetslagen (621/1999) hos vilken myndighet<br />
som helst, även hos Landsbygdsverket. Ett skyddsförbud<br />
enligt offentlighetslagen beaktas dock endast inom det<br />
berörda förvaltningsområdets verksamhet och därför<br />
rekommenderar Landsbygdsverket att man hos magistraten<br />
ansöker om skyddsförbud enligt befolkningsdatalagen.<br />
1.3.3 Den registrerades (sökandes)<br />
rättigheter<br />
Personuppgifter samlas in till landsbygdsnäringsförvaltningens<br />
informationssystem för skötseln av myndighetsuppgifter.<br />
Den registrerade har rätt att ta del av de<br />
uppgifter som nämns i personuppgiftslagen (523/1999),<br />
såsom uppgifter om registerföraren, syftet med behandlingen<br />
av personuppgifterna samt regelrätta överlåtelser<br />
av uppgifter. Vidare har den registrerade rätt att kontrollera<br />
sina egna uppgifter som är lagrade i informationssystemet<br />
och begära att felaktiga uppgifter ska korrigeras.
2. Sökandens och gårdsbruksenhetens<br />
rätt till stöd<br />
För sökanden har uppställts olika krav enligt stödtyp exempelvis<br />
med avseende på sökandens ålder, pension och<br />
boende. Gårdsbruksenheten ska vara en funktionellt och<br />
ekonomiskt självständig produktionsenhet. Det odlingssätt<br />
som krävs varierar också från stöd till stöd.<br />
2.1 Sökande<br />
Med sökande avses en enskild jordbrukare, som kan vara<br />
en fysisk eller juridisk person eller en sammanslutning<br />
av fysiska eller juridiska personer (obs. skillnaderna i<br />
ålderskrav) oberoende av sammanslutningens och dess<br />
medlemmars juridiska ställning inom den nationella<br />
lagstiftningen. Stöd utbetalas för den gårdsbruksenhet/<br />
de gårdsbruksenheter som är i den sökandes besittning<br />
och belägen/belägna i Finland.<br />
Med makar avses äkta makar eller personer som lever<br />
under äktenskapsliknande förhållanden och som avses i<br />
7 § 3 mom. i inkomstskattelagen (1535/1992).<br />
Personer som får avträdelsepension är inte berättigade<br />
till stöd. Personer som får invalidpension, arbetslöshetspension,<br />
deltidspension, individuell förtidspension,<br />
förtida ålderspension eller ålderspension är däremot<br />
berättigade till stöd såvida övriga villkor uppfylls. När<br />
det gäller nationella stöd är det av betydelse om sökanden<br />
lyfter LFöPL-ålderspension.<br />
Besittning av åkerareal<br />
För att gårdsstöd skall betalas ut förutsätts att den areal<br />
som ligger till grund för stödet är i jordbrukarens besittning<br />
minst ett bestämt datum, 15.6.<strong>2010</strong>.<br />
Också i fråga om kompensationsbidrag, miljöstöd och<br />
nationella stöd måste åkern vara i sökandens besittning<br />
15.6.<strong>2010</strong>. Sökanden ansvarar för att tvärvillkoren följs<br />
under perioden 1.1–31.12 (se kap. 9). För gårdsstödets del<br />
måste förutsättningarna för stödberättigande uppfyllas<br />
hela kalenderåret.<br />
Jordbruksskiften som sökanden har köpt eller arrenderat<br />
och anmält efter ansökningstidens utgång, men senast<br />
15.6.<strong>2010</strong>, kan börja omfattas av stöden på vissa villkor.<br />
Om den tidigare ägaren eller innehavaren har ansökt<br />
om stöd för jordbruksskiftena i fråga, bör denne återta<br />
sin ansökan som gäller dessa jordbruksskiften. Om<br />
hela gårdens besittning överförs, är överföringen i fråga<br />
om arealstöden möjlig till och med 31.8.<strong>2010</strong>. Om den<br />
tidigare ägaren eller innehavaren har ansökt om stöd för<br />
gården, bör han återta sin ansökan som rör denna gård.<br />
Kommunens landsbygdsnäringsmyndighet bör underrättas<br />
om överföringen av besittningen senast 10.9.<strong>2010</strong><br />
(se bilaga C).<br />
Som bilaga till stödansökan behövs ett arrendeavtal eller<br />
en utredning av innehållet i ett muntligt arrendeavtal<br />
som påvisar besittningen av skiftet vid den aktuella tidpunkten.<br />
Om ett gällande arrendeavtal redan har lämnats<br />
in under tidigare år till kommunens landsbygdsnäringsmyndighet<br />
som bilaga till stödansökan behöver arrendeavtalet<br />
inte lämnas in på nytt.<br />
Landsbygdsverket rekommenderar att man ingår skriftliga<br />
arrendeavtal samt avtalar om stödrättigheterna<br />
i samband med arrendeavtal som gäller mark.<br />
Enligt jordlegolagen (258/1966) skall ett arrendeavtal om<br />
jordbruksmark ingås för viss tid. Om ingen arrendetid<br />
har antecknats i arrendeavtalet anses avtalet vara i kraft<br />
i två år. Jordbruksmark kan arrenderas ut i huvudsak för<br />
jordbruksändamål för en period om högst tio år.<br />
Ett muntligt arrendeavtal är giltigt när arrendetiden för<br />
obebyggd jordbruksmark är högst två år. När det gäller<br />
muntliga arrendeavtal skall jordbrukaren anteckna det<br />
område som är föremål för arrenderingen, arrendegivaren<br />
samt tidpunkten för när arrendeavtalet börjar och<br />
slutar i punkten för tilläggsuppgifter i ansökan (101B).<br />
Om den ena parten bestrider ärendet avbryts utbetalningen<br />
av stöd till denna del ända tills domstolen har<br />
beslutat i vems besittning åkern har varit och under<br />
vilken period.<br />
Innehav av gårdsspecifika rättigheter<br />
För att få det förskott som betalas på frikopplat stöd<br />
för svin- och fjäderfähushållning och kompensation<br />
för strukturförändringar inom svin- och fjäderfähushållningen<br />
förutsätts att sökanden 1.3.<strong>2010</strong> innehar en<br />
fastställd gårdsspecifik referenskvantitet för svin- och<br />
fjäderfähushållning. För att det slutliga frikopplade<br />
stödet och kompensationen för strukturförändringar<br />
ska betalas måste referenskvantiteten vara i sökandens<br />
besittning 1.9.<strong>2010</strong>.<br />
Betalningen av hektarstöd till husdjurslägenheter förutsätter<br />
att en maximal areal har fastställts för sökanden<br />
stödåret 2008 eller 2009 eller att den har överförts till<br />
sökanden från en annan gårdsbruksenhet i samband<br />
med överföring av besittningen av hela gården.<br />
13
14<br />
2.2 Sökandens ålder<br />
Det finns ingen åldersgräns för att få gårdsstöd, produktionsbidrag<br />
för jordbruksgrödor, bidrag för proteingrödor,<br />
stöd för stärkelsepotatis och EU:s stöd för utsädesproduktion.<br />
När det gäller kompensationsbidragssystemet och<br />
miljöstödssystemet samt ansökan om stöd för djurens<br />
välbefinnande och stöd för icke-produktiva investeringar<br />
kan förbindelsen eller avtalet ingås av sökanden eller<br />
dennes make/maka som den 31 december det år som<br />
föregår ingåendet av förbindelsen eller avtalet är minst<br />
18 år men inte äldre än 65 år. En sökande som ingår<br />
förbindelse år <strong>2010</strong> eller sökandens make/maka skall vara<br />
född 31.12.1944–31.12.1991, de nämnda dagarna medräknade.<br />
Om förbindelsen eller avtalet redan har ingåtts och<br />
jordbrukaren under förbindelse- eller avtalsperiodens<br />
gång fyller 65 år, fortgår förbindelsen i alla fall ända tills<br />
förbindelse- eller avtalsperiodens utgång.<br />
Nationella stöd kan betalas om sökanden eller maken<br />
den 31 december 2009 var minst 18 år gammal men inte<br />
äldre än 68 år och om den sökande och maken inte får<br />
ålderspension som avses i lagstiftningen om pension för<br />
lantbruksföretagare. En sökande som ansöker om nationella<br />
stöd år <strong>2010</strong> eller dennes make/maka skall vara född<br />
31.12.1941–31.12.1991, de nämnda dagarna medräknade.<br />
Om den sökande eller dennes make/maka är född t.ex.<br />
30.12.1941 uppfyller han/hon inte förutsättningarna för att<br />
nationella stöd skall beviljas. Övergången till LFöPLålderspension<br />
granskas med hjälp av datum för<br />
pensionsbeslutet.<br />
Lagen om nationella stöd innehåller en övergångsbestämmelse<br />
om åldersgränsen. Om sökanden eller maken/<br />
makan inte var äldre än 65 år 31.12.2007 och sökanden<br />
och maken/makan 31.12.2007 lyfte ålderspension enligt<br />
lagstiftningen om pension för lantbruksföretagare,<br />
beviljas sökanden nationella stöd i enlighet med den<br />
lagstiftning som var i kraft tidigare. Beviljandet av stöd<br />
förutsätter då att sökanden eller dennes make/maka inte<br />
är äldre än 65 år den sista dagen i det kalenderår som föregår<br />
stödåret. Stöd kan således beviljas ända tills bägge<br />
makarna är äldre än 65 år den sista dagen i det kalenderår<br />
som föregår stödåret. I fråga om miljöstödets nationella<br />
tilläggsdel och kompensationsbidragets nationella tillläggsdel<br />
är ålderskravet detsamma som inom miljöstödet<br />
och kompensationsbidraget (se ovan).<br />
Exempel på åldersgränser och LFöPL-ålderspension i<br />
fråga om de nationella stöden<br />
• Sökanden eller makan/maken kan ännu 31.12.2009<br />
fylla 68 år och sökanden och makan/maken får inte<br />
LFöPL-ålderspension stöden beviljas.<br />
• Sökanden och maken/makan är bägge yngre än 68 år<br />
och ingendera lyfter LFöPL-ålderspension stöden<br />
beviljas.<br />
• Om sökanden och maken/makan bägge är yngre<br />
än 68 år och bägge lyfter LFöPL-ålderspension <br />
stöden beviljas inte.<br />
• Sökanden och maken/makan är bägge yngre än 68 år<br />
och den ena lyfter LFöPL-ålderspension stöden<br />
beviljas.<br />
• Sökanden är äldre än 68 år och maken/makan yngre<br />
än 68 år, sökanden lyfter LFöPL-ålderspension<br />
31.12.2009 stöden beviljas.<br />
• Sökanden är äldre än 68 år och maken/makan yngre<br />
än 68 år, maken/makan lyfter någon annan pension än<br />
LFöPL-ålderspension stöden beviljas.<br />
Kompensationsbidrag, miljöstöd och nationella stöd kan<br />
betalas till en person som är yngre än 18 år endast i det<br />
fall att han/hon ingått äktenskap eller om han/hon idkar<br />
jordbruk som samägare tillsammans med sina föräldrar<br />
eller endera föräldern eller om det finns andra särskilda<br />
skäl att avvika från ålderskravet. När sökanden är minderårig<br />
måste man beakta vad lagen om förmyndarverksamhet<br />
(442/1999) föreskriver om t.ex. nödvändigheten<br />
av att förordna intressebevakare för rättshandlingar<br />
mellan föräldrar och minderåriga barn. Tilläggsuppgifter<br />
om de krav som lagen om förmyndarverksamhet ställer<br />
ges t.ex. av förmynderskapsenheterna vid magistraterna.<br />
Om jordbruk och trädgårdsodling bedrivs av flera jordbrukare<br />
tillsammans eller i form av en sammanslutning<br />
krävs det att minst en jordbrukare, bolagsman, medlem<br />
eller delägare uppfyller ålderskravet för att kompensationsbidrag<br />
och miljöstöd skall kunna beviljas. Nationella<br />
stöd kan beviljas om minst en jordbrukare, bolagsman,<br />
medlem eller delägare som själv idkar jordbruk eller<br />
trädgårdsodling uppfyller ålderskravet och förutsättningarna<br />
för LFöPL-ålderspension. Landsbygdsverket kan<br />
av särskilda skäl med beaktande av tidigare produktion<br />
bevilja tillstånd till utbetalning av nationella stöd även<br />
till en sådan sökande som inte uppfyller kravet på att<br />
han/hon själv skall idka jordbruk eller trädgårdsodling.<br />
Tillstånd skall sökas senast 30.4.<strong>2010</strong>.
Med ung jordbrukare avses för det nordliga stödets del<br />
en jordbrukare som inte fyllt 40 år eller vars maka/make<br />
inte fyllt 40 år 31.12.2009. Stöd till unga jordbrukare kan<br />
beviljas grupper av fysiska personer endast om alla jordbrukare,<br />
bolagsmän, medlemmar eller delägare uppfyller<br />
ålderskravet.<br />
Ålderskraven gäller inte offentligrättsliga samfund, föreningar,<br />
stiftelser, skollägenheter eller fängelselägenheter.<br />
2.3 Krav på boendet<br />
När det gäller gårdsstödet, bidraget för proteingrödor,<br />
stödet för stärkelsepotatis, EU:s utsädesstöd, de nationella<br />
stöden eller en jordbrukare som ansöker om stöd på<br />
basis av en förbindelse om miljöstöd eller en förbindelse<br />
om kompensationsbidrag som ingåtts år 2007–2009 eller<br />
ingås år <strong>2010</strong> förutsätts inte att sökanden bor på gården<br />
eller i Finland. Stöd betalas endast för produktion som<br />
bedrivits i Finland.<br />
I förbindelser om kompensationsbidrag som ingåtts år<br />
2005 eller 2006 förutsätts att sökanden bor på den plats<br />
där landsbygdsföretaget är beläget eller på ett sådant<br />
avstånd därifrån att företaget blir skött på behörigt sätt<br />
med beaktande av bl.a. bestämmelserna i djurskyddslagen<br />
(247/1996). Då det är fråga om gårdsbruk som flera<br />
gårdsbruksidkare idkar tillsammans eller gårdsbruk som<br />
idkas i form av en sammanslutning, kan kompensationsbidrag<br />
beviljas om minst en gårdsbruksidkare, bolagsman,<br />
medlem eller delägare uppfyller kravet på boende<br />
och ålderskravet.<br />
För miljöstödets och kompensationsbidragets nationella<br />
tilläggsdel är kraven på boende desamma som inom<br />
miljöstödet och kompensationsbidraget.<br />
2.4 Samfund, sammanslutningar<br />
och dödsbon<br />
Samfund, sammanslutningar och dödsbon måste lämna<br />
en utredning över delägarna på blankett nr 101D, om det<br />
har skett förändringar i uppgifterna om delägare efter<br />
ansökan om stöd.<br />
Obs! En sammanslutning kan inte vara ägare till stödrättigheter.<br />
Alla delägarna undertecknar ansökan eller så undertecknas<br />
ansökan av ett befullmäktigat ombud. En person<br />
som har namnteckningsrätt kan också fungera som un-<br />
dertecknare i samfundets eller sammanslutningens ställe.<br />
Fullmakt, utdrag ur handelsregistret eller motsvarande<br />
varav namnteckningsrätten framgår bör bifogas ansökan.<br />
Kommunens landsbygdsnäringsmyndighet kan enligt<br />
egen prövning behandla ansökan även om underskrift av<br />
någon av delägarna i ett samfund, en sammanslutning<br />
eller ett dödsbo inte kan fås, eller om det är speciellt svårt<br />
eller rentav omöjligt att få underskrift p.g.a. att personen<br />
i fråga är bosatt i ett annat land eller av någon annan därmed<br />
jämförbar orsak. Ansvaret för behandlingen av ansökan<br />
gentemot den delägare vars underskrift saknas ligger<br />
i detta fall hos de delägare som undertecknat ansökan.<br />
Delägarna bör anteckna orsaken till att namnteckningen<br />
saknas under punkten ”Tilläggsuppgifter” i stödansökan<br />
(Blnr 101B).<br />
När flera fysiska personer idkar produktion eller verksamhet<br />
tillsammans eller i form av en sammanslutning,<br />
bör för de nationella stödens del åtminstone en jordbrukare,<br />
bolagsman, medlem eller delägare vara en sådan<br />
fysisk person som uppfyller ålderskravet och förutsättningarna<br />
för LFöPL-ålderspension och som själv idkar<br />
jordbruk eller trädgårdsodling (skyldigheten gäller inte<br />
vare sig miljöstödets eller kompensationsbidragets nationella<br />
tilläggsdel). Man kan ansöka om undantag från<br />
vissa villkor för beviljande av nationella stöd (se kap. 12).<br />
Att själv idka jordbruk eller trädgårdsodling innebär i<br />
detta fall att en person som uppfyller övriga stödvillkor<br />
deltar i produktionen eller verksamheten genom att<br />
själv arbeta och att sökanden har beskattningsansvaret<br />
för produktionen eller verksamheten. En stödduglig<br />
fysisk person som formellt är medlem i ett samfund eller<br />
en lantbrukssammanslutning, vars medlemmar inte är<br />
fysiska personer eller inte uppfyller ålderskraven eller<br />
förutsättningarna för LFöPL-ålderspension, uppfyller<br />
inte de krav som ställs på sökande.<br />
Inom de nationella stöden anses den nya innehavaren<br />
uppfylla de allmänna kraven på sökande (främst ålderskravet)<br />
vid överföringar av besittningsrätten i sådana fall<br />
då den tidigare sökanden avlidit, under förutsättning att<br />
denna uppfyllt nämnda krav vid ansökningstidpunkten.<br />
2.5 Befullmäktigad sökande<br />
En privatperson, ett samfund, en sammanslutning eller<br />
ett dödsbo kan skriftligen ge fullmakt åt någon person<br />
att underteckna stödansökan på hans/hennes vägnar.<br />
Fullmakten bör vara individuell och noggrant stipulera<br />
2<br />
15
16<br />
vad fullmaktsgivaren medgivit. Sålunda bör eventuella<br />
förbindelsers omfattning i tiden framgå av fullmakten.<br />
Exakt avgränsning och noggrannhet bör iakttas för<br />
undvikande av missförstånd. En dödsbodelägare bör informera<br />
de andra dödsbodelägarna om delfåendet. Mall<br />
för fullmakt i ifyllningsanvisningen.<br />
För att delta i den elektroniska ansökan om stöd krävs<br />
att någon person befullmäktigas att underteckna den<br />
elektroniska ansökan för de andras räkning. Fullmakten<br />
i fråga om elektronisk stödansökan ges med blankett 405<br />
för ansökan om åtkomsträttigheter till Vipu-tjänsten.<br />
På basis av en fullmakt på blankett 405 kan en befullmäktigad<br />
sökande göra upp den samlade stödansökan.<br />
Blankett 405 för ansökan om åtkomsträttigheter till Vipu<br />
finns i ansökningsanvisningarna.<br />
En fullmakt på blanketten för ansökan om rättigheter till<br />
elektronisk stödansökan (405) gäller bara den elektroniska<br />
stödansökan. Om samma person befullmäktigas<br />
att underteckna en skriftlig ansökan måste en särskild<br />
fullmakt om saken visas upp.<br />
2.6 Gårdsbruksenheten<br />
Med gårdsbruksenhet avses en funktionellt och ekonomiskt<br />
självständig produktionsenhet som utgörs av<br />
en eller flera fastigheter eller delar av fastigheter eller<br />
produktionsbyggnader med markgrund, som leds av en<br />
jordbrukare och används för att bedriva jordbruk och<br />
som besitts som en enda helhet på basis av ägande eller<br />
arrendering.<br />
Enligt EU:s förordningar räknas alla produktionsenheter<br />
(gårdar) som samma odlare (en eller flera) odlar i<br />
Finland till en och samma gårdsbruksenhet. Om odlaren<br />
odlar flera gårdar i olika delar av landet och dessa tillsammans<br />
bildar en administrativ helhet, dvs. de fungerar<br />
under odlarens ledning, skall uppgifterna om dessa<br />
lägenheter lämnas in på endast en ansökningsblankett.<br />
Denna blankett omfattar alla gårdar i fråga.<br />
Överföringar, sammanslagningar och delningar av<br />
referenskvantiteten för svin- och fjäderfähushållning<br />
för en gård i stödregion A eller B är möjliga bara inom<br />
AB-regionen. Överföringar, sammanslagningar och<br />
delningar av referenskvantiteten för svin- och fjäderfähushållning<br />
för en gård i stödregion C är möjliga bara inom<br />
C-regionen. Överföringar av referenskvantiteter söks<br />
med blankett nr 156 för besittningsöverföring.<br />
Om den sökande inom samma produktionsenhet har<br />
åkermark i sin besittning inom två eller flera kommuner<br />
eller i skärgården och på fastlandet, betalas de nationella<br />
husdjursbaserade stöden utgående från den stödregion<br />
där gårdens driftscentrum är beläget. Däremot avgör<br />
basskiftets placering stödnivån för de nationella arealbaserade<br />
stöden.<br />
Separat administrerade gårdsbruksföretag samt gemensamma<br />
företag och samarbete (se bilaga B).<br />
2.7 Minimiåkerareal som krävs för<br />
att gården skall ha rätt till stöd<br />
Det finns ingen fastställd minsta åkerareal för att man<br />
skall få gårdsstöd. Om stödrättigheter söks ur den<br />
nationella reserven under året för ansökan om stöd har<br />
en minimiareal fastställts för ansökan på basis av vissa<br />
grunder. Betalningen av alla direktstöd förutsätter ändå<br />
att det sammanlagda stödbeloppet är 200 euro eller<br />
mera. (se Anvisningar om ansökan om stödrättigheter ur<br />
den nationella reserven <strong>2010</strong>).<br />
När det gäller EU:s utsädesstöd för timotej och bidrag<br />
för proteingrödor bör ansökan om stöd omfatta minst<br />
0,30 hektar av varje gröda för vilken stödet i fråga söks.<br />
2.7.1 Kompensationsbidrag<br />
och miljöstöd<br />
Sökanden skall utan avbrott inneha minst 3,00 hektar<br />
åker under hela förbindelseperioden. Minimiarealen<br />
omfattar de stödberättigande skiftenas arealer. Också de<br />
specialstödsskiften på åker som är anmälda och godkända<br />
som stödberättigande räknas in i minimiarealen.<br />
Av den som ansöker om stöd för djurens välbefinnande<br />
krävs inte att han/hon besitter åkerareal eller annan areal,<br />
om inte förbindelsevillkoren förutsätter att de produktionsdjur<br />
som omfattas av förbindelsen skall gå på bete<br />
eller rastas.<br />
Om man på gården odlar trädgårdsgrödor, uppfylls minimiarealskravet<br />
för miljöstödets del, då man årligen odlar<br />
nämnda grödor på en areal om sammanlagt minst 0,50<br />
hektar på sådana skiften som godkänts som stöddugliga.<br />
Förbindelsen upphör om minimiarealsvillkoret inte uppfylls.<br />
Detta kan leda till att redan utbetalda stöd återkrävs<br />
för hela förbindelseperioden. I kapitel 6 berättas om nya<br />
icke stödberättigande skiften som tas in i förbindelser<br />
som ingås år <strong>2010</strong>.
Sådana stöddugliga skiften som på grund av växtföljden<br />
innehas under ett förbindelseår av en annan odlare som<br />
ingått förbindelse kan räknas till minimiarealen hos den<br />
sökande som i huvudsak besitter skiftet. I nämnda fall<br />
bör om byte ansökas separat hos kommunens landsbygdsnäringsmyndighet<br />
som fattar beslut om huruvida<br />
bytet kan godkännas. Jordbrukaren skall ge en motivering<br />
till bytet. Stödet betalas ändå också i detta fall till<br />
den som odlar det stöddugliga skiftet (anmäler det på sin<br />
jordbruksskiftesblankett nr 102B).<br />
Ett villkor för betalning av kompensationsbidrag och<br />
miljöstöd är att beloppet av det stöd som betalas för<br />
förbindelseåret är minst 100 euro per enskilt stöd i fråga<br />
om förbindelser som ingåtts år 2007, 2008 och 2009 och<br />
som ingås år <strong>2010</strong>. När det gäller förbindelser som ingåtts<br />
åren 2005–2006 är 50 euro det minsta beloppet som<br />
betalas ut per enskilt stöd och förbindelseår. Betalningen<br />
av stöd för djurens välbefinnande och stöd för ickeproduktiva<br />
investeringar förutsätter att stödbeloppet är<br />
minst 100 euro.<br />
2.7.2 Nationella stöd<br />
För att en sökande skall kunna få nationella stöd för<br />
åkermark och djur bör han eller hon senast 15.6.<strong>2010</strong><br />
för hela växtperioden <strong>2010</strong> inneha minst 3,00 hektar åker<br />
som lämpar sig för odling. Åkern skall uppges på jordbruksskiftesblanketten<br />
(blnr 102B) i stödansökan för år<br />
<strong>2010</strong> senast 30.4.<strong>2010</strong> (eller vid behov senast 15.6.<strong>2010</strong> på<br />
blankett nr 117 ”Anmälan om ändring av såningsarealer”<br />
för <strong>2010</strong>).<br />
Om det är fråga om gårdsbruk som bedrivs av flera<br />
jordbrukare gemensamt (jordbrukssammanslutning,<br />
dödsbo) eller gårdsbruk i bolagsform (öppet bolag, kommanditbolag,<br />
andelslag, aktiebolag) kan husdjursstöd<br />
betalas om minst en jordbrukare, bolagsman, medlem<br />
eller delägare senast 15.6.<strong>2010</strong> innehar minst tre hektar<br />
odlingsbar åker för vegetationsperioden <strong>2010</strong>. Kravet<br />
som gäller åkerns minimiareal tillämpas ändå inte på<br />
produktionsstödet för mjölk.<br />
För att få kompensation för strukturförändringar inom<br />
svin- och fjäderfähushållningen ska sökanden bedriva<br />
jordbruk. Bedrivande av jordbruk i samband med kompensation<br />
för strukturförändringar är:<br />
a) att odla jordbruks-, trädgårds- och energigrödor, ha<br />
mark i träda, hålla icke odlad åker vårdad eller att bedriva<br />
husdjursskötsel (också hästhushållning, renhushållning<br />
och biodling)<br />
ELLER<br />
b) att sökanden t.o.m. 30.9 stödåret innehar minst 3,00<br />
ha odlingsbar åker eller en areal om minst 0,5 ha i odling<br />
med trädgårdsväxter och har uppgett denna areal<br />
på bas- och jordbruksskiftesblanketterna 102A och 102B<br />
i stödansökan.<br />
När det gäller frikopplat stöd för svin- och fjäderfähushållning<br />
<strong>2010</strong> ska man beakta att gårdens antal djur<br />
stödåret 2009 i förhållande till den LFA-stödberättigande<br />
åkerarealen stödåret <strong>2010</strong> uppfyller det djurtäthetskrav<br />
som ställs för det frikopplade stödet. Närmare<br />
information om djurtäthetskravet ingår i anvisningen<br />
om ansökan om förskott på nationella husdjursstöd<br />
<strong>2010</strong> som har postats till husdjursgårdarna i<br />
månadsskiftet februari–mars <strong>2010</strong> samt i guiden<br />
om nationella husdjursstöd för svin- och fjäderfähushållning<br />
2009 som har postats till svin- och<br />
fjäderfägårdarna i juli 2009.<br />
Om jordbrukaren under stödåret har upphört att<br />
bedriva husdjursproduktion, och det inte är fråga om<br />
överföring av besittningen av hela gården enligt bilaga<br />
D. 3.6 till ansökningsguiden, skall producenten för att få<br />
husdjursstöd inneha minst tre hektar odlingsbar åker för<br />
vegetationsperioden <strong>2010</strong> senast 15.6.<strong>2010</strong> eller ha ett av<br />
Landsbygdsverket beviljat undantag från kravet på besittning<br />
av åker. I kapitel 12 berättas om hur man ansöker<br />
om undantag från kravet på åkerareal.<br />
Exempel 1. Innehav av åker<br />
när husdjursproduktionen har lagts ner<br />
Sökanden har slutat hålla dikor 20.3.<strong>2010</strong>. För att det<br />
nationella husdjursstöd för dikor som beviljats sökanden<br />
för tiden 1.7.2009–19.3.<strong>2010</strong> inte skall återkrävas måste<br />
sökanden under vegetationsperioden <strong>2010</strong> inneha minst<br />
3 hektar odlingsbar åker eller ha ett av Landsbygdsverket<br />
beviljat undantag från kravet på innehav av åker. (Undantaget<br />
måste sökas senast 30.4.<strong>2010</strong>.)<br />
Definition av odlingsbar åker<br />
Åker som lämpar sig för odling och som räknas in i<br />
minimiarealen består förutom av arealen för odling av<br />
jordbruks-, trädgårds- och energigrödor även av icke odlad<br />
åker som sköts, åker som anmälts tillfälligt icke odlad<br />
samt trädgårdsland. Med trädgårdsland avses areal som<br />
nyttjas för husbehov. Den minimiareal om tre hektar<br />
som krävs för utbetalning av nationella husdjursbaserade<br />
stöd kan även omfatta naturbeten och naturängar samt<br />
öppna hagmarker i bruk, om dessa nyttjas för betesgång<br />
2<br />
17
18<br />
eller foderproduktion för sökandens djur. Utredning<br />
över användningen av naturbeten och naturängar samt<br />
öppna hagmarker ges i punkten ‘Tilläggsuppgifter’ på<br />
jordbruksskiftesblanketten (Blnr 102B) eller i särskild<br />
bilaga till ansökan.<br />
2.8 Odlingsmetod<br />
Ett villkor för beviljande av gårdsstöd, andra stöd som<br />
helt finansieras av EU och produktionsbidrag för jordbruksgrödor<br />
samt förbindelser om kompensationsbidrag<br />
och miljöstöd som ingåtts år 2008–2009 och ingås år<br />
<strong>2010</strong> är att tvärvillkoren iakttas. I regel innefattar de ovan<br />
nämnda stöden också krav på odling och bärgning av<br />
skörd. Gårdsstödet har inget krav på vare sig odling eller<br />
bärgning av skörd. Produktionsbidraget för jordbruksgrödor<br />
har inget krav på bärgning av skörd. Information<br />
om det odlingskrav som anknyter till tvärvillkoren ingår<br />
i kapitel 9 i ansökningsguiden samt i guiden Odlingssätt<br />
och miljövillkor (http://www.mavi.fi/sv/index/odlarstod/<br />
Ansokningsguider,anvisningarochutbildningsmaterial/<br />
taydentavienehtojenoppaat.html). Också i guiden Märkning<br />
och registrering av djur, växtskyddsmedel, foder,<br />
livsmedel, anmälan av djursjukdomar och djurskydd<br />
berättas om tvärvillkoren (http://www.mavi.fi/sv/index/<br />
odlarstod/Ansokningsguider,anvisningarochutbildnings<br />
material/taydentavienehtojenoppaat.html).<br />
Betalningen av miljöstöd, när förbindelsen har ingåtts<br />
2005 eller 2006, bidrag för proteingrödor, stöd för<br />
stärkelsepotatis, EU:s kilobaserade utsädesstöd för<br />
timotej och nationella stöd baserade på odlingsarealen<br />
förutsätter att avsikten med odlingen är att producera en<br />
bärgnings- och marknadsföringsduglig skörd.<br />
Stödberättigad odlingsmetod omfattar:<br />
• ändamålsenlig bearbetning och gödsling av åkern<br />
• sådd senast 30.6.<strong>2010</strong> som möjliggör jämn groning<br />
• användning av växtarter och -sorter som lämpar sig<br />
för området<br />
• för området lämpligt utsäde eller lämpliga plantor i<br />
lämplig mängd och av lämplig kvalitet.<br />
• ändamålsenligt växtskydd och flyghavrebekämpning<br />
• att skiftet är i sådant produktionstillstånd att en bärgnings-<br />
och marknadsföringsduglig skörd kan produceras.<br />
En förbindelse om kompensationsbidrag som ingåtts<br />
2005 eller 2006 förutsätter att tvärvillkoren följs.<br />
Kompensationsbidraget, miljöstödet och de arealbaserade<br />
nationella stöden förutsätter i regel att skörden<br />
bärgas vederbörligt. Enbart slåtter av vallar uppfyller inte<br />
kravet på skördens bärgande, utan skörden skall bärgas<br />
eller området betas på vederbörligt sätt. Kompostering<br />
av vallgröda kan inte anses utgöra bärgande av skörden.<br />
Skörd som inte bärgats på grund av skördeskada som<br />
avses i lagen om ersättande av skördeskada eller annan<br />
motsvarande orsak utgör inte ett hinder för utbetalning,<br />
om övriga åtgärder inom sedvanlig odling har utförts på<br />
vederbörligt sätt. Skördeskada eller annan motsvarande<br />
orsak bör dock skriftligt meddelas till landsbygdsnäringsmyndigheten<br />
i den kommun där stödansökan lämnats in.<br />
I anmälan skall man specificera skördeskadan eller motsvarande.<br />
Stödet kan utbetalas för skiften som lidit av<br />
utvintringsskador om huvuddelen av skiftets areal täcks<br />
av en sådan växtlighet som kan producera en skörde- och<br />
marknadsföringsduglig skörd.<br />
En odlingsareal med fiberhampa kan få gårdsstöd om<br />
området har besåtts med certifierat utsäde av en godkänd<br />
sort och hampbeståndet bevaras tills Landsbygdsverket<br />
har gett bärgningstillstånd.<br />
Växter inom bidraget för proteingrödor bör bevaras till<br />
och med genomgången mjölkmognad. Om kravet på<br />
bevarande av grödan inte uppfylls på ett skifte eller på<br />
en del av ett skifte, bör detta anmälas till kommunens<br />
landsbygdsnäringsmyndighet genast då man upptäcker<br />
att kravet på bevarade inte kan uppfyllas. I vissa fall av<br />
skördeskada på grund av exceptionella väderleksförhållanden<br />
kan Landsbygdsverket ge sitt tillstånd till att<br />
bidrag för proteingrödor betalas också för de berörda<br />
skiftena (se närmare punkt 8.2).
3. Ansökan om stöd<br />
Nytt <strong>2010</strong><br />
• ansökningstiden utgår 30.4.<strong>2010</strong><br />
• besittningsöverföringar av basskiften (köp, försäljning,<br />
arrendering) uppges på blankett 102A. På<br />
ändringsblankett 102C för basskiften uppges delning,<br />
sammanslagning, urbruktagning och ansökan om<br />
omdigitalisering av basskiften.<br />
• sista såningsdag är 30.6.<strong>2010</strong><br />
3.1 Ansökningstiden och<br />
återsändandet av blanketter<br />
Ansökningstiden går ut 30.4.<strong>2010</strong><br />
Ansökningsblanketterna (se kapitel 1) ska återlämnas<br />
senast 30.4.<strong>2010</strong> till landsbygdsnäringsmyndigheten<br />
i den kommun där gårdsbruksenheten har sitt driftscentrum.<br />
Om gården saknar driftscentrum lämnas ansökan<br />
till den kommun där huvuddelen av gårdens åkrar är<br />
belägna. Blanketterna kan återsändas direkt till kommunens<br />
landsbygdsnäringsmyndighet eller sändas per post<br />
adresserade till landsbygdsnäringsmyndigheten<br />
i kommunen i fråga. Ansökningsblanketterna ska fyllas<br />
i omsorgsfullt. Stöd betalas inte till förmånstagare om<br />
det bevisats att de har skapat konstgjorda förutsättningar<br />
för att få stödet.<br />
Blanketterna kan lämnas in elektroniskt via Vipu-tjänsten.<br />
Den som deltar i den elektroniska ansökan ska ha<br />
ansökt om åtkomsträttigheter för elektronisk stödansökan<br />
i Vipu-tjänsten (Blnr 405) senast 31.3.<strong>2010</strong> och lämnat<br />
in ändringsblankett 102C senast 31.3.<strong>2010</strong>, om basskiften<br />
slås samman eller delas för år <strong>2010</strong>.<br />
Servern för elektronisk ansökan stängs 30.4.<strong>2010</strong><br />
kl. 23.59. Därefter kan man inte längre lämna in elektroniska<br />
blanketter. När det gäller anmälan om såningsarealer<br />
(Blnr 117) stängs servern för elektronisk ansökan<br />
15.6.<strong>2010</strong> kl. 23.59.<br />
En ansökan som skickas per post ska vara adresserad<br />
till den behöriga myndigheten och stämplad senast<br />
30.4.<strong>2010</strong> för att den ska kunna anses vara inlämnad i tid.<br />
Efter att ha gjort anteckning om mottagandet kan kommunens<br />
landsbygdsnäringsmyndighet om sökanden så<br />
önskar ge sökanden antingen en kopia av stödansökans<br />
(Blnr 101B) första sida eller någon annan utredning om<br />
de blanketter som lämnats in till myndigheten.<br />
Ansvaret för att stödansökan och bilagorna till den<br />
lämnas in i tid ligger uteslutande hos sökanden. De som<br />
deltar i den elektroniska ansökan ska återsända bilagorna<br />
i skriftlig form inom utsatt tid.<br />
De förhandsifyllda blanketter som är obehövliga bör<br />
returneras till landsbygdsnäringsmyndigheten i den kommun<br />
där gårdsbruksenhetens driftscentrum är beläget<br />
t.ex. i sådana fall då gården upphört med sin produktion.<br />
Kommunens landsbygdsnäringsmyndighet uppdaterar<br />
då uppgifterna om gården i registret. Kommunens landsbygdsnäringsmyndighet<br />
ska informeras om adressändringar.<br />
Myndigheterna kan ge allmän information och utbildning<br />
som angår alla odlare. Myndigheten kan ge sökanden<br />
råd om förfarandet, med vilket avses allmänna råd<br />
kring ansökan om stöd, t.ex. var och när stöd söks, villkor<br />
som gäller sökanden och nödvändiga dokument. På<br />
grund av jäv kan den handläggande landsbygdsnäringsmyndigheten<br />
inte hjälpa sökanden att fylla i stödansökan.<br />
Myndighetens uppgift är att på förfrågan redogöra för<br />
vad som ingår i de olika alternativen utan att för den skull<br />
ge rekommendationer om ansökan. Sökandena kan få<br />
råd om ifyllandet av ansökningar av rådgivningsorganisationer<br />
och producentorganisationernas EU-rådgivare.<br />
Rådgivning om hur en elektronisk ansökan fylls i kan fås<br />
på ett riksomfattande servicenummer. Numret till telefonservicen<br />
är 020 690 888. Samtalet kostar lika mycket<br />
som den normala lokalnätsavgiften eller mobilsamtalsavgiften,<br />
ingen särskild serviceavgift tas ut. Rådgivningen<br />
gäller teknisk hjälp för insändandet av ansökan. Anvisningar<br />
om optimering av stödansökan ges inte.<br />
Om sökanden inte lämnar in stödansökan är han eller<br />
hon, med undantag av oöverstigligt hinder (force majeure),<br />
inte berättigad till stöd (se 3.3).<br />
3.2 Försenad ansökan<br />
Försenad blankett<br />
Om sökanden inte lämnar in ansökningsblanketterna<br />
inom utsatt tid, eller om uppgifterna i eller bilagorna till<br />
ansökan är bristfälliga, kan sökanden mista stöden helt<br />
eller delvis, om inte orsaken till förseningen är ett oöverstigligt<br />
hinder (se punkt 3.3).<br />
Om ansökningsblanketten försenas med högst 25 kalenderdagar<br />
minskas det stöd som beviljas med 1 % per<br />
arbetsdag som ansökan är försenad. Om ansökningsblan-<br />
19
20<br />
ketten försenas med mer än 25 dagar beviljas inget stöd.<br />
(Detta kallas 25-dagarsregeln.)<br />
Blanketter kan inte lämnas in för sent på elektronisk väg.<br />
Efter att ansökningstiden gått ut kan försenade blanketter<br />
lämnas in direkt till kommunens landsbygdsnäringsmyndighet<br />
eller skickas per post adresserade till vederbörande<br />
kommuns landsbygdsnäringsmyndighet.<br />
Försenad inlämning av gårdsbruksblanketten (101A) föranleder<br />
inte en sänkning av de nationella arealbaserade<br />
stöden, men inlämnande av blanketten kan dock vara en<br />
förutsättning för att stödet ska betalas ut. Då kan kommunens<br />
landsbygdsnäringsmyndighet be att sökanden<br />
kompletterar ansökan och fastställa en tidsfrist för kompletteringen.<br />
Om sökanden inte lämnar in den blankett<br />
som behövs till kommunen inom utsatt tid avgör kommunens<br />
landsbygdsnäringsmyndighet förutsättningarna<br />
för beviljande av stöd utan blanketten i fråga.<br />
Blanketten Delaktiga i gårdsbruksenheten (101D) återlämnas<br />
till kommunens landsbygdsnäringsmyndighet<br />
bara om det föregående årets uppgifter om delaktiga har<br />
förändrats. Om blanketten lämnas in för sent minskas<br />
stöden inte. Om jordbrukaren är skyldig att lämna in<br />
blanketten i fråga kan en försummelse av denna skyldighet<br />
inverka på beloppet av stöd som beviljas eller leda till<br />
återkrav av stöd som redan har betalts ut.<br />
När EU:s djurbidrag söks ska sökanden förutom<br />
ansökan om djurbidrag lämna in de blanketter som gäller<br />
basuppgifter om gården. En gård som har areal i sin besittning<br />
ska lämna in 101A och 102A senast 30.4.<strong>2010</strong>. Vid<br />
behov, om det på gården har skett ändringar som kräver<br />
blanketterna 101D och 102C, ska också dessa lämnas<br />
in. En gård som inte besitter någon areal ska lämna in<br />
blankett 101A och vid behov 101D senast 30.4.<strong>2010</strong>. Om<br />
dessa basuppgifter och andra bilagor som behövs blir<br />
försenade tillämpas den s.k. 25-dagarsregeln i enlighet<br />
med följande scheman:<br />
Exempel 1. Gården har areal i sin besittning<br />
Blanketterna 101A och<br />
vid behov 101D samt 102A<br />
och vid behov102C med<br />
bilagor<br />
1 arbetsdag för sent<br />
Ansökan om djurbidrag<br />
= uppgifter om djur<br />
1 arbetsdag för sent<br />
Ansökan om djurbidrag är sammanlagt 2 arbetsdagar<br />
försenad, vilket medför en minskning om<br />
2 %.<br />
Exempel 2. Gården har inte areal i sin besittning<br />
Blanketterna 101A och vid<br />
behov 101D med bilagor<br />
Ansökan om djurbidrag<br />
= uppgifter om djur<br />
1 arbetsdag för sent 1 arbetsdag för sent<br />
Ansökan om djurbidrag är sammanlagt 2 arbetsdagar<br />
försenad, vilket medför en minskning om<br />
2 %.<br />
När det gäller de nationella djurstöden (stöd för<br />
husdjursskötsel inom det nationella stödet till södra<br />
Finland och det nordliga stödet) minskas djurantalet<br />
med 1 % per arbetsdag som ansökan är försenad. Om<br />
ansökan försenas med mer än 25 kalenderdagar beviljas<br />
inget stöd. Om djurantalet minskas på basis av övervakning,<br />
uträknas den minskning av djurantalet som beror<br />
på försening utgående från det på basis av övervakning<br />
minskade djurantalet. Om blankett nr 144 lämnas in för<br />
sent minskas stödet för det år då blanketten lämnats in<br />
försenad till kommunens landsbygdsnäringsmyndighet.<br />
En anmälan om deltagande som gjorts på blanketten<br />
gäller tills vidare.<br />
Om ansökan om frikopplat stöd för svin- och fjäderfähushållning<br />
eller kompensation för strukturförändringar<br />
lämnas in för sent, minskas stödet med 1 % per arbetsdag<br />
som ansökan är försenad. Inget stöd eller ingen kompensation<br />
beviljas om ansökan är mer än 25 kalenderdagar<br />
försenad.<br />
Försenad bilaga<br />
Om en bilaga till en ansökan om EU-finansierade stöd<br />
och om nationell tilläggsdel till miljöstödet och kompensationsbidraget<br />
lämnas in försenad blir följden att hela<br />
ansökan försenas, och om en bilaga lämnas in försenad<br />
påverkas stödutbetalningen i enlighet med den ovan<br />
nämnda principen (den s.k. 25-dagarsregeln). Om en eller<br />
flera bilagor lämnas in för sent räknas antalet förseningsdagar<br />
från det att den sist återlämnade bilagan inlämnades.<br />
Redan om en enda bilaga som krävs försenas med<br />
mer än 25 dagar anses hela ansökan ha försenats med<br />
mer än 25 dagar, och då beviljas inget stöd på basis av<br />
ansökan i fråga.<br />
Om djurhållningsplatsen förändras under djurhållningsperioden<br />
från det som sökanden tidigare anmält, ska<br />
en skriftlig anmälan (t.ex. på blankett nr 124) lämnas till<br />
kommunens landsbygdsnäringsmyndighet på förhand.<br />
Om en bilaga till en ansökan om nationella stöd (dock<br />
inte nationell tilläggsdel till miljöstödet och kompen-
sationsbidraget) lämnas in för sent försenas ansökan<br />
inte och stödet minskas inte. Inlämnandet av bilagor<br />
kan dock vara ett villkor för beviljande eller utbetalning<br />
av stöd, och stödet beviljas och betalas då inte förrän<br />
bilagorna har lämnats in. I så fall kan kommunens landsbygdsnäringsmyndighet<br />
be att sökanden kompletterar<br />
ansökan och fastställa en tidsfrist för kompletteringen.<br />
Om sökanden inte lämnar in de bilagor som behövs till<br />
kommunen inom utsatt tid avgör kommunens landsbygdsnäringsmyndighet<br />
förutsättningarna för beviljande<br />
av stöd utan bilagorna i fråga.<br />
På försenad inlämning av en anmälan om deltagande<br />
och ett beslut om odlingsgranskning som de nationella<br />
stöden förutsätter tillämpas dock den ovan nämnda<br />
25-dagarsregeln. Om dessa handlingar försenas minskas<br />
det stödbelopp som betalas ut enligt de ovan nämnda<br />
principerna (bl.a. Blnr 144).<br />
De bilagor som nämns ovan i detta kapitel kan inte<br />
lämnas in elektroniskt. Sökanden är skyldig att se till<br />
att de handlingar som krävs som bilaga i samband med<br />
en elektronisk ansökan har lämnats i skriftlig form till<br />
landsbygdsnäringsmyndigheten före ansökningstidens<br />
utgång.<br />
3.3 Oöverstigligt hinder<br />
(Force majeure)<br />
Om jordbrukaren inte har kunnat lämna in sin ansökan<br />
eller annars fullgöra sina skyldigheter på grund av<br />
oöverstigligt hinder eller exceptionella omständigheter,<br />
bibehåller han eller hon sin rätt till stöd för den areal<br />
som var stödberättigande vid det tillfälle då det oöverstigliga<br />
hindret eller den exceptionella omständigheten<br />
uppstod. Vid tolkningen av ett oöverstigligt hinder följer<br />
man EU:s förordningar enligt vilka som oöverstigligt<br />
hinder vanligtvis betraktas en onormal eller oförutsebar<br />
händelse som inträffat av orsaker som är oberoende av<br />
sökanden och vars följder man inte hade kunnat undvika<br />
trots iakttagande av nödvändig försiktighet.<br />
Om ansökan om stöd eller en bilaga till den försenas<br />
eller uppgifterna om gården förändras och detta beror<br />
på oöverstigligt hinder, kan förseningen eller uppgiftsförändringarna<br />
godkännas utan att stöden minskas.<br />
Om jordbrukaren inte har kunnat fullgöra exempelvis<br />
djurhållningsskyldigheten i samband med bidrag per<br />
tacka på grund av oöverstigligt hinder eller exceptionella<br />
omständigheter, bibehåller han eller hon sin rätt till stöd<br />
för det antal djur som berättigade till stöd vid det tillfälle<br />
då det oöverstigliga hindret eller de exceptionella omständigheterna<br />
uppstod. När det i ett sådant fall prövas<br />
om bestämmelsen om oöverstigligt hinder är tillämplig<br />
på fallet, beaktas bland annat hur långvarig den sjukdom<br />
som producenten har drabbats av är, tillgången på<br />
avbytare, hur många producenter på gården som deltar<br />
i djurskötseln och om gårdens hela djurbesättning eller<br />
bara en del av den avyttras.<br />
Sökanden eller dennes rättsinnehavare ska inom 10<br />
arbetsdagar, räknat från när det är möjligt, skriftligen<br />
lämna in uppgifter och därtill hörande bevis om<br />
förekomsten av oöverstigligt hinder till kommunens<br />
landsbygdsnäringsmyndighet. När det gäller att beakta<br />
en försenad vädjan kan man använda sig av prövning<br />
enligt författningarna, men i regel är myndigheten inte<br />
skyldig att ta hänsyn till en försenad vädjan. Kommunens<br />
landsbygdsnäringsmyndighet beslutar från fall till fall om<br />
det har varit fråga om oöverstigligt hinder eller ej.<br />
Enligt EU-rättsakterna ska bl.a. följande oförutsebara<br />
händelser från fall till fall godkännas som oöverstigligt<br />
hinder:<br />
• sökanden har avlidit,<br />
• sökanden har blivit arbetsoförmögen för en lång tid,<br />
• en allvarlig naturkatastrof som omfattar en betydande<br />
del av gårdens jordbruksmark har inträffat,<br />
• byggnader för uppfödning av djur på gården har<br />
förstörts genom olycka, och<br />
• en epizooti (djurfarsot) har drabbat sökandens hela<br />
besättning eller del av den.<br />
I förbindelsevillkoren för miljöstöd och kompensationsbidrag<br />
godkänns också andra tänkbara situationer som<br />
oöverstigligt hinder.<br />
Också i fråga om ansökningar som inlämnats elektroniskt<br />
är det möjligt att tillämpa ett oöverstigligt hinder,<br />
om det gäller en onormal eller oförutsebar händelse som<br />
inte beror på sökanden och vars följder inte hade kunnat<br />
undvikas trots iakttagande av nödvändig försiktighet.<br />
3.4 Att ändra uppgifter i ansökan<br />
senast 15.6.<strong>2010</strong><br />
Ändringar av en ansökan som lämnats in tidigare ska<br />
anmälas till kommunens landsbygdsnäringsmyndighet<br />
på basskiftesblankett 102A, ändringsblanketten för basskiften<br />
(102C) och blanketten för anmälan om såningsarealer<br />
(Blnr 117). Blanketterna ska lämnas in senast<br />
tisdag 15.6.<strong>2010</strong>.<br />
3<br />
21
22<br />
Ändringar som skett på jordbruksskiftet efter 30.4<br />
På blanketten för anmälan om såningsarealer (117) är det<br />
möjligt att ändra bara jordbruksskiftesarealerna inom<br />
basskiftena eller växtarten. Basskiftesarealer kan inte<br />
ändras på den, utan ändringar som gäller basskiftesarealerna<br />
ska alltid göras på ändringsblanketten för basskiften<br />
(102C).<br />
Exempelvis följande ändringar är möjliga (Blankett 117):<br />
• arealer kan ändras från en stödberättigande växt, t.ex.<br />
vete, till en annan, t.ex. oljeväxt; byten kan ske också<br />
mellan växtartsgrupper<br />
• man kan anmäla att ett jordbruksskifte har överförts<br />
till en annan producent (se närmare om besittningsöverföring<br />
i bilaga C)<br />
• man kan anmäla att ett jordbruksskifte har överförts<br />
från en annan sökandes stödansökan till den egna<br />
stödansökan (se besittningsöverföring i bilaga C)<br />
• man kan öka antalet jordbruksskiften efter ansökningstiden<br />
(se bilaga C)<br />
• man kan inte ansöka om en ny stödform även om nya<br />
skiften skulle ha fogats till ansökan.<br />
Ändringar som skett på basskiftet efter 30.4<br />
Om ett skifte delas, slås samman, tas permanent ur bruk<br />
eller eller om man måste ansöka om att skiftet ska omdigitaliseras<br />
efter anmälan 30.4 ska både ändringsblanketten<br />
för basskiften (102C) och anmälan om såningsarealer<br />
(117) jämte behövliga bilagor (t.ex. arrendeavtal)<br />
lämnas in till kommunens landsbygdsnäringsmyndighet<br />
senast 15.6.<strong>2010</strong>. När ett basskifte tas permanent ur bruk,<br />
delas eller slås samman måste uppgifterna också läggas<br />
till på blankett 102A genom att man streckar över de basskiften<br />
som tagits bort och lägger till uppgifterna om nya<br />
basskiften.<br />
Besittningsöverföringar efter 30.4<br />
På vissa villkor är det också möjligt att lägga till enskilda<br />
basskiften (se information om överföring av besittningen<br />
av ett skifte i bilaga C). Besittningsöverföringar som<br />
har skett efter 30.4.<strong>2010</strong> måste kompletteras på basskiftesblankett<br />
102A eller också lämnas en ny blankett 102A<br />
med uppgifter om ändringarna in till landsbygdsnäringsmyndigheten<br />
. Besittningsöverföringar av basskiften<br />
uppges på blankett 102A genom att uppgifterna om ett<br />
skifte som kommit i besittning läggs till och uppgifterna<br />
om ett skifte som utgått ur besittningen stryks över på<br />
blanketten.<br />
Också ett sådant bas- eller jordbruksskifte som inte har<br />
ingått i en annan odlares stödansökan kan under vissa<br />
förutsättningar fogas till stödansökan (se bilaga C).<br />
Detta gör det dock inte möjligt att kringgå tidsfristerna<br />
för ansökan om stöd (se vad som i punkt 3.1 sägs om<br />
omsorgsfull ifyllning av stödansökan). Då måste också<br />
anmälan om ändring av såningsarealer (Blnr 117) lämnas<br />
in till kommunens landsbygdsnäringsmyndighet senast<br />
15.6.<strong>2010</strong>.<br />
Tidsfrister för ändringar<br />
Om anmälan om såningsarealer (117) lämnas in försenad<br />
förkastas den och ansökan behandlas utifrån de uppgifter<br />
som lämnades in senast 30.4.<strong>2010</strong>. Om basskiftesblankett<br />
102A eller ändringsblanketten för basskiften (102C) lämnas<br />
in försenad behandlas ansökan utifrån de uppgifter<br />
som lämnades in senast 30.4.<strong>2010</strong>.<br />
Ändringsanmälningar på blanketterna 102A och 117 kan<br />
göras elektroniskt via Vipu-tjänsten senast 15.6.<strong>2010</strong><br />
kl. 23.59. Ändringar som anmäls på blankett 102C kan<br />
inte göras elektroniskt utan blanketten måste alltid lämnas<br />
in i skriftlig form.<br />
Efter den 15 juni ska ändringar göras så att ansökan<br />
återtas delvis (Blnr 145) eller korrigeras på eget initiativ<br />
(se punkterna 3.5 och 3.6). I bilaga C till denna guide<br />
informeras om datumen i samband med besittningsöverföringar<br />
av en hel gård.<br />
3.5 Att återta ansökan eller en del<br />
av ansökan<br />
Jordbrukaren kan återta hela ansökan eller en del av den,<br />
om han eller hon så önskar. Det är möjligt att minska<br />
arealerna för de skiften som anmälts i den ursprungliga<br />
ansökan (t.ex. på grund av ett oväntat vägbygge som<br />
inletts utan vägförrättning och inte har kunnat beaktas<br />
i ansökan) genom att ansökan återtas till denna del.<br />
En fritt formulerad skriftlig anmälan om återtagandet<br />
ska göras till kommunens landsbygdsnäringsmyndighet<br />
eller på blankett nummer 145. Anmälan ska göras utan<br />
dröjsmål.<br />
Efter att hela ansökan har återtagits är situationen densamma<br />
som innan ansökan återlämnades. Stöd beviljas<br />
inte för skiften eller djur som återtagits från ansökan.<br />
Jordbrukaren är dock skyldig att för de ur ansökan återtagna<br />
skiftenas del följa de villkor som ska följas på hela<br />
gården, t.ex. tvärvillkoren.
En del av eller hela ansökan kan återtas ända fram till det<br />
att myndigheten har meddelat om övervakning av gården<br />
i fråga eller innan resultatet av den administrativa övervakningen<br />
har delgivits då det konstateras/har konstaterats<br />
regelvidrigheter gällande skiftet i fråga.<br />
Den administrativa övervakningen kan t.ex. bestå av<br />
individuell granskning av skiftena i samband med<br />
korsgranskningar. Dessutom utgör skiftesvis kontroll av<br />
uppfyllandet av stödvillkoren administrativ övervakning.<br />
Kommunens landsbygdsnäringsmyndighet utför skiftesvisa<br />
kontroller utgående från dokumenten (t.ex. föregående<br />
års stödansökan) i samband med registreringen.<br />
Registreringsanmälan<br />
Kommunens landsbygdsnäringsmyndighet skickar<br />
sökanden en anmälan om de uppgifter som registrerats<br />
utgående från stödansökan. Det är skäl för sökanden att<br />
kontrollera denna registreringsanmälan noggrant och<br />
meddela fel som han eller hon upptäckt i den till kommunens<br />
landsbygdsnäringsmyndighet inom den tidsfrist<br />
som anges i registreringsanmälan.<br />
3.6 Skriftlig anmälan om fel<br />
En sökande kan undvika påföljder (stödminskningar)<br />
som föranleds av fel som gjorts när ansökan fyllts i, om<br />
han eller hon genast efter att felet har upptäckts anmäler<br />
det till kommunens landsbygdsnäringsmyndighet på<br />
eget initiativ och skriftligen. Sökanden bör gå till väga<br />
på samma sätt om ansökan har blivit oriktig efter att den<br />
lämnats in.<br />
Möjligheterna att korrigera uppenbara fel är större än<br />
möjligheterna att korrigera andra fel. Som uppenbart<br />
fel är det möjligt att godkänna t.ex. att en uppgift i<br />
stödansökan står i tydlig konflikt med andra uppgifter i<br />
ansökan. Om sökanden t.ex. har glömt bort att kryssa för<br />
att han eller hon ansöker om ett visst stöd men omsorgsfullt<br />
fyllt i punkterna för kompletterande uppgifter för<br />
stödet i fråga, kan detta tolkas som en inre motstridighet.<br />
Dessutom kan man korrigera t.ex. omkastade siffror<br />
(exempel: 169 ->196), fel anmält lägenhetssignum eller<br />
bankkontonummer och räknefel. För att en myndighet<br />
ska kunna korrigera ett uppenbart fel måste myndigheten<br />
vara övertygad om att sökanden handlat ärligt och i god<br />
tro. Dessutom förutsätts det att ansökan är omsorgsfullt<br />
ifylld i övrigt.<br />
Möjligheterna att korrigera fel som inte är uppenbara<br />
är mycket begränsade. Endast påföljderna av felet kan<br />
undvikas genom att en sådan felanmälan görs. Därför<br />
är korrigeringsmöjligheterna mycket begränsade och<br />
stödansökan kan varken optimeras, utvidgas eller ändras<br />
på denna grund. (se återtagande av ansökan, punkt 3.5)<br />
Sökandens anmälan om ett eventuellt fel kan beaktas,<br />
om kommunens landsbygdsnäringsmyndighet har fått en<br />
skriftlig anmälan om felet innan sökanden underrättats<br />
om gårdsövervakning eller resultaten av någon annan<br />
kontroll.<br />
Möjligheterna att korrigera fel är större i fråga om stöd<br />
som i sin helhet finansieras med nationella medel än i<br />
fråga om stöd som helt eller delvis finansieras av EU.<br />
Inom de nationella stöden kan man dock inte göra ändringar<br />
som inverkar på sådana stöd som helt eller delvis<br />
finansieras av EU. Exempelvis kan ett skifte ha endast en<br />
areal för alla stödformer.<br />
3.7 Förvaring av dokument<br />
Sökanden ska i regel förvara dokumenten som gäller ansökan<br />
om stöd i minst tre år från den sista utbetalningen<br />
eller förbindelseperiodens slut, om inget annat bestäms<br />
i speciallagstiftningen. Djurförteckningen och andra<br />
djuruppgifter som inverkar på betalningen av bidraget<br />
ska kunna kontrolleras av myndigheterna åtminstone<br />
under ansökningsåret och de följande fyra åren.<br />
Bokföring över läkemedel som getts till djur ska sparas<br />
på gården i fem år, även om djuret har sålts eller slaktats.<br />
Också foderbokföringen måste sparas i fem års tid.<br />
En verksamhetsutövare som använder växtskyddsmedel<br />
i sin yrkesverksamhet ska föra en uppdaterad journal<br />
över de växtskyddsmedel som använts samt mängderna.<br />
Bokföringen ska sparas i fem kalenderår räknat från<br />
utgången av det år bokföringen gäller.<br />
Kvittot över att sändningen av en elektronisk ansökan<br />
har lyckats bör sparas i e-posten fram till årets slut eller<br />
skrivas ut för arkivering. Kvittot bör delges de övriga<br />
ägarna till gårdsbruksenheten.<br />
3<br />
23
24<br />
3.8 Tidsfrister <strong>2010</strong><br />
Fredag<br />
30.4<br />
sista ansökningsdag<br />
Tisdag<br />
25.5.<br />
-16 %<br />
minskning<br />
av stödet<br />
Elektronisk ansökan<br />
Fredag<br />
30.4<br />
kl. 23.59<br />
ansökan<br />
måste<br />
senast<br />
inlämnas<br />
Lördag<br />
1.5<br />
Ansökan går<br />
inte längre<br />
att lämna in<br />
elektroniskt.<br />
Försenade<br />
ansökningar<br />
måste lämnas<br />
in i skriftlig<br />
form.<br />
Tisdag<br />
25.5<br />
16 %<br />
minskning<br />
av<br />
stödet<br />
Onsdag<br />
26.5<br />
ansökan<br />
förkastad<br />
Onsdag<br />
26.5<br />
ansökan<br />
förkastad<br />
Tisdag<br />
15.6<br />
Blnr 117, 102A<br />
och 102C<br />
måste lämnas in<br />
om det skett<br />
ändringar<br />
efter det som<br />
anmäldes 30.4<br />
Tisdag<br />
15.6<br />
Blnr 117 och<br />
102A måste<br />
senast lämnas<br />
in om det skett<br />
ändringar efter<br />
det som anmäldes<br />
30.4<br />
Onsdag<br />
16.6<br />
Blnr 117<br />
förkastad<br />
Tisdag<br />
15.6<br />
Blnr 102C<br />
måste lämnas<br />
in i skriftlig<br />
form om det<br />
skett ändringar<br />
efter det<br />
som anmäldes<br />
31.3.<br />
Onsdag<br />
16.6<br />
beaktas uppgifter<br />
som<br />
anmälts med<br />
Blnr 102C<br />
och 102A<br />
inte i ansökan<br />
om arealstöd<br />
för <strong>2010</strong><br />
Onsdag<br />
16.6<br />
Blnr 117<br />
förkastad<br />
Onsdag<br />
16.6<br />
Onsdag<br />
30.6<br />
beaktas<br />
uppgifter<br />
som<br />
anmälts<br />
med Blnr<br />
102C och<br />
102A inte i<br />
ansökan om<br />
arealstöd<br />
för <strong>2010</strong><br />
sista datum<br />
för sådd<br />
Onsdag<br />
30.6<br />
sista datum<br />
för sådd
4. Bas och jordbruksskiften<br />
Nytt <strong>2010</strong>:<br />
• De elektroniska karttjänsterna förnyas.<br />
• På ändringsblanketten för basskiften 102C uppges bara<br />
ändringar som inverkar på digitaliseringen av skiftet<br />
• Ändringar i besittningen av basskiften uppges på basskiftesblankett<br />
102A<br />
4.1 Allmänt<br />
4.1.1 Bas och jordbruksskiftets<br />
minimistorlek<br />
Det minsta basskifte som kan godkännas inom arealstöden<br />
är minst 0,05 ha. Det minsta jordbruksskifte som kan<br />
godkännas är minst 0,05 ha.<br />
Separata jordbruksskiften inom samma basskifte kan<br />
räknas ihop till ett enda jordbruksskifte, om det växer<br />
samma gröda på dem och om de uppfyller kravet på<br />
minimistorlek för jordbruksskiften.<br />
4.1.2 Fastställande av areal för basskiften<br />
och jordbruksskiften<br />
All jordbruksmark som odlaren besitter ska<br />
uppges på basskiftesblankett 102A i stödansökan.<br />
Också de bas- och jordbruksskiften för vilka man inte<br />
ansöker om några som helst arealbaserade stöd måste<br />
uppges på basskiftesblankett 102A, men inte på jordbruksskiftesblankett<br />
102B. Också på dessa skiften måste<br />
jordbrukaren följa tvärvillkoren och villkoren för miljöstöd<br />
samt kompensationsbidrag.<br />
Med den jordbruksmark som ska uppges avses den sammanlagda<br />
arealen åker, permanenta betesmarker och fleråriga<br />
grödor inklusive växthusareal, icke odlad åker som<br />
sköts (träda och naturvårdsåker) och tillfälligt icke odlade<br />
åkrar. Skyldigheten att uppge jordbruksmark berör<br />
inte arealer under minimistorleken för ett basskifte, dvs.<br />
0,05 ha. Gårdsstödsegenskaperna åker och permanent<br />
betesmark har definierats i kap. 5 i ansökningsguiden.<br />
Användning av egna arealer<br />
Sökanden är alltid själv ansvarig för de arealer som uppges<br />
i ansökan. Om sökanden så önskar kan han använda<br />
sig av arealer som han själv har mätt upp eller beställt av<br />
exempelvis en konsult som utför mätningar. Frågan om<br />
vem som bär ansvaret för att en mätning som utförts av<br />
en utomstående instans är tillförlitlig är en sak mellan<br />
sökanden och den som utför mätningen.<br />
En areal som är större än den digitaliserade arealen godkänns<br />
inte som grund för stödansökan, om jordbrukaren<br />
inte lämnar in en kartbilaga över området. Kartbilagor<br />
som lämnats in i samband med stödansökan digitaliseras<br />
på nytt under sommaren. Vid de administrativa kontrollerna<br />
jämförs den nya digitaliserade arealen med den<br />
areal som jordbrukaren har uppgett. Alla skiften som<br />
uppgetts vara större än den digitaliserade arealen övervakas<br />
innan stödet betalas ut, ifall resultatet av digitaliseringen<br />
per basskifte understiger den areal som ansökan<br />
gäller. Övervakningens inverkan på arealerna beskrivs<br />
närmare i kapitel 13. Det rekommenderas att kommunens<br />
myndighet underrättas om behovet att korrigera kartor<br />
och om kartbilagorna redan i god tid före den egentliga<br />
stödansökan.<br />
Om inlämnandet av kartbilaga, se kap. 4.4.<br />
Stöden betalas på basis av jordbruksskiftenas arealer.<br />
Arealerna uppges med två decimalers, dvs. en ars noggrannhet<br />
(t.ex. 2,15 i hektar).<br />
Användning av digitaliserade arealer<br />
De senaste digitaliserade arealerna finns på den förhandsifyllda<br />
basskiftesblanketten 102A som skickats till jordbrukaren.<br />
Om arealerna inte har fyllts i på förhand finns<br />
de senaste digitaliserade arealerna på den basskifteskarta<br />
som skickats till jordbrukaren på våren.<br />
4.2 Basskifte<br />
4.2.1 Basskiftets definition<br />
Ett område som ur geografisk synpunkt samt i fråga om<br />
stödberättigandet, gårdsstödsegenskapen och markanvändningsslaget<br />
är enhetligt och som ägs av sökanden<br />
är ett basskifte, även om det består av flera separata<br />
registerlägenheter i sökandens ägo.<br />
Med basskifte avses ett geografiskt enhetligt område<br />
som odlas av en enskild sökande, som är i hans/hennes<br />
ägo eller besittning och som avgränsas av t.ex. kommungräns,<br />
stödområdesgräns, vattendrag, nackdike, väg eller<br />
skog. Ett basskifte kan ha endast en form av gårdsstödsegenskap.<br />
Basskiftets hela område måste berättiga till<br />
alla de stöd som sökts.<br />
Områden som sökanden arrenderar eller som på annat<br />
sätt är i hans/hennes besittning men inte ägs av honom/<br />
henne betraktas som separata basskiften, även om de<br />
skulle vara belägna intill odlingsområden i sökandens<br />
ägo och ingen geografisk gräns avskiljer dem.<br />
25
26<br />
Specialstödsarealer såsom hagmarker och ängar som<br />
omfattas av ett gällande specialstödsavtal eller för vilka<br />
avtal har sökts och som är i jordbruksanvändning anmäls<br />
som basskiften i ansökan. Olika markanvändningsslag på<br />
t.ex. vårdbiotoper anmäls som egna basskiften.<br />
Undantag från regeln om en odlare:<br />
1) Växtföljd: Regelbundna årliga byten av jordbruksskiften<br />
mellan grannar pga. växtföljden bildar inte<br />
egna basskiften, utan de anmäls enligt de geografiska<br />
gränserna till ett och samma basskifte. En sådan situation<br />
kan bestå av att en sockerbetsodlare och hans/<br />
hennes granne som idkar nötkreatursskötsel byter<br />
odlingsområden med varandra för att få lämplig växtföljd.<br />
Ägaren bör se till att också den andra odlaren av<br />
samma skifte känner till basskiftets gränser, numrering<br />
och digitalisering.<br />
Båda odlarna av nämnda basskifte anmäler i basskiftesuppgifterna<br />
(blankett nr 102A) hela arealen<br />
för basskiftet, men i uppgifterna för jordbruksskiften<br />
(blankett nr 102B) endast arealerna för det/de<br />
jordbruksskifte/-skiften som sökanden har i sin besittning.<br />
Odlare behöver inte heller dela ett basskifte i två delar,<br />
om han/hon arrenderar ett basskifte med ett kortvarigt<br />
arrendeavtal och ägaren lämnar ett jordbruksskifte<br />
t.ex. för husbehovsodling och inte ansöker om stöd<br />
för detta. Eftersom summan av jordbruksskiftenas<br />
arealer ändå bör motsvara basskiftets areal, anmäler<br />
arrendatorn även ägarens husbehovsskifte på sin egen<br />
jordbruksskiftesblankett som åker som tillfälligt inte<br />
odlas.<br />
På basskiftesblanketten anges den areal som omfattar<br />
både ägarens husbehovsskifte och arrendatorns jordbruksskifte.<br />
Arrendatorn och i vissa fall även ägaren<br />
lämnar blankett nr 102A.<br />
Endast ägaren kan göra anspråk på ändring av ett<br />
basskiftes digitalisering i sådana fall då också andra<br />
odlare har jordbruksskiften på basskiftet. I sådana<br />
fall då ingendera odlaren är ägare, kan korrigeringsdigitalisering<br />
föreslås endast av den odlare vars<br />
sammanlagda jordbruksskiftesareal är större. Den<br />
som utför ändringen bör se till att annan odlare på<br />
samma basskifte får kännedom om ändringen och den<br />
nya digitaliserade kartan som utskrivits på grund av<br />
förändringen. Vid övervakningen fastställs jordbruksskiftenas<br />
arealer, eventuella korrigeringar av digitaliseringsfel<br />
och påföljder enligt samma regler som i det<br />
fall att basskiftet skulle ha endast en odlare.<br />
2) Gemensamt bete: Gemensamma beten utgör också<br />
ett undantag till regeln om endast en odlare. För<br />
dessa antecknas totalarealen som basskiftets areal,<br />
även om arealen skulle ha flera användare.<br />
4.2.2 Basskiftets gränser<br />
Diken som avgränsar ett basskifte kallas nackdike oberoende<br />
av dikets bredd. Diken som avgränsar ett basskifte<br />
kan följa skog eller väg. Ett dike som delar en åker utgör<br />
också nackdiken. Ett nackdike delar alltid ett åkerområde<br />
i två basskiften. Det beror på dikets bredd om det<br />
kan räknas in i basskiftets areal.<br />
Om basskiftet omges av nackdike som är högst 3 meter<br />
brett är basskiftets gräns mitt i diket. Dikets bredd mäts<br />
vid brytningspunkten mellan dike och åker.<br />
• Mindre än tre (3) meter brett nackdike: diket mätt<br />
från basskiftets gräns (dikets mitt) och dess icke odlade<br />
dikesren räknas till det odlade jordbruksskiftets<br />
areal om deras sammanlagda bredd inte överskrider<br />
två (2) meter.<br />
Om basskiftet omges av ett nackdike som är mer än 3 meter<br />
brett, är basskiftets gräns vid dikets kant på åkersidan<br />
dvs. vid brytningspunkten mellan dike och åker.<br />
• Över tre (3) meter brett nackdike: om den icke odlade<br />
dikesrenen från dikets brottpunkt till den odlade<br />
grödans kant inte överskrider två (2) meters bredd, kan<br />
dikesrenen räknas till det odlade jordbruksskiftets areal.<br />
Undantag från ovan nämnda punkter utgör en dikesren,<br />
en skyddsremsa eller en mångfaldsren som uppfyller<br />
villkoren för miljöstöd. Bredden av en sådan ren, skyddsremsa<br />
eller mångfaldsren mäts från dikeskanten till<br />
kanten av växtbeståndet på jordbruksskiftet invid renen,<br />
skyddsremsan eller mångfaldsrenen på ett sådant ställe<br />
där bredden av dikesrenen, skyddsremsan eller mångfaldsrenen<br />
motsvarar den genomsnittliga bredden.<br />
• Basskiftets gräns är vid åkerns gräns då basskiftet<br />
gränsar till vattendrag (bäckar, åar, sjöar mm.)<br />
• Ett eventuellt område mellan basskiftet och vattendraget,<br />
vilket inte duger för odling eller är icke odlat (pga.<br />
väta, lutning e.d.) innefattas inte i basskiftets areal.<br />
Om ett basskifte avgränsas av annat än dike eller vattendrag,<br />
t.ex. väg, är basskiftets gräns i kanten av åkern.<br />
Basskiftet får inte omfatta kantområden som permanent<br />
tagits ur odling.
Nackdiken<br />
Över eller under 3 m?<br />
Mäts från släntbrott till släntbrott<br />
Nackdiken<br />
Över 3 m<br />
Högst 2 m,<br />
om skyddsremsa högst 3 m<br />
Bas och jordbruksskiftets gräns<br />
4.2.3 Att dra av icke stödberättigande<br />
områden från basskiftets areal<br />
Ett basskifte kan omfatta endast ett markaanvändningsslag<br />
och/eller en gårdsstödsegenskap. Icke odlade områden<br />
utgör ett eget markanvändningsslag.<br />
Icke odlade områden dras av från basskiftets areal. Sådana<br />
kan bestå av:<br />
• alla slybevuxna områden på åker<br />
• byggnader och deras tomter<br />
• skogsfigurer, stenhögar, stubbhögar, pölar och liknande<br />
odlingshinder på åker.<br />
Icke odlade områden avskiljs från basskiftets areal<br />
på basskiftesblanketten och en karta över dem<br />
skickas för digitalisering, om området är minst<br />
0,05 hektar stort. Stödberättigande områden som uppgetts<br />
som icke odlade räknas till minskningar av arealen<br />
i samband med miljöstöd och kompensationsbidrag (se<br />
kap. 6). Om de områden som inte är stödberättigande<br />
går att digitalisera bort från basskiftets areal på basis av<br />
jordbrukarens entydiga ändringskarta, behöver de inte<br />
längre beaktas i stödansökningarna för de följande åren.<br />
Det stöddugliga områdets gräns är på den odlade sidan<br />
av sly- eller trädbestånd. Sly som växer i nackdiken eller<br />
tegdiken som är under 3,0 meter breda måste avlägsnas<br />
t.ex. genom slåtter med minst två års mellanrum på så sätt<br />
Nackdiken<br />
Nackdiken<br />
Högst 2 m Odlingsgräns<br />
Bas och jordbruksskiftets gräns<br />
Skyddsremsa 3 m eller<br />
dikesren 1 m<br />
Bas och jordbruksskiftets gräns<br />
att det inte bildas över 1,5 meter högt sly i nackdiket eller<br />
tegdiket. Om det växer sly som är över 2 år gammalt eller<br />
över 1,5 meter högt i ett dike dras dikets areal av från basskiftets<br />
digitaliserade areal. Då man avlägsnar sly måste<br />
tvärvillkorens krav beaktas (se kap.9 i ansökningsguiden).<br />
Om det på basskiftet finns sammanlagt minst 0,01 ha<br />
sådana icke odlade områden, vilka på grund av sin natur<br />
inte kan markeras på kartan (t.ex. rikligt med enskilda<br />
stenar), bör deras sammanlagda areal dras av från ifrågavarande<br />
basskiftes areal på basskiftesblankett 102A även i<br />
fortsättningen.<br />
4.3 Jordbruksskifte<br />
4.3.1 Jordbruksskiftets definition<br />
Med jordbruksskifte avses ett enhetligt odlingsområde<br />
på ett basskifte, på vilket sökanden odlar en bestämd<br />
gröda för ett bestämt ändamål, eller som trädas eller är<br />
i specialanvändning. På ett basskifte kan det finnas ett<br />
eller flera jordbruksskiften. Ett jordbruksskifte kan höra<br />
till endast ett basskifte. Jordbruksskiftenas gränser och<br />
deras areal kan variera från år till år inom basskiftet.<br />
Om endast en del av ett basskifte ligger på ett grundvattenområde,<br />
kan man bilda ett separat basskifte av<br />
detta område och på det följa begränsningarna för odling<br />
på grundvattenområden.<br />
4<br />
27
28<br />
Flera tillfälligt icke odlade områden på ett basskifte kan<br />
bilda ett enda jordbruksskifte. Minst 0,01 hektar stora områden<br />
som inte odlas avskiljs från jordbruksskiftets areal.<br />
Minst 0,05 hektar stora områden på ett basskifte, vilka är<br />
belägna avskilt från varandra och på vilka det växer samma<br />
växt kan anmälas som ett enda jordbruksskifte.<br />
Den sammanlagda arealen av jordbruksskiftena (på blankett<br />
102B) måste vara lika stor som basskiftets totalareal<br />
(på blankett 102A).<br />
Tegdiken<br />
Tegdike avser ett dike inom basskiftet, vilket behövs för<br />
dränering av detsamma. Tegdiken kan omfattas av basskiftets<br />
areal om de tillsammans med det icke odlade området<br />
vid tegdiket är högst 3 meter breda. Om ett tegdike inklusive<br />
renarna är över 3 meter brett, ska tegdikets areal dras<br />
ifrån basskiftets areal som icke odlad areal (se punkt 4.2.3).<br />
Om ett tegdike och dess icke odlade dikesren är högst<br />
3 meter brett får tegdiket räknas in i bas- och jordbruksskiftets<br />
areal. Av odlingstekniska skäl kan bredden på<br />
tegdikets ren variera årligen. Om bredden på ett tegdike,<br />
som inklusive dikesrenar vanligen är under 3 meter brett,<br />
överstiger 3 meter av odlingstekniska skäl, ska tegdiket<br />
uppges som tillfälligt icke odlat område.<br />
Tegdike och dess oodlade dikesren får vara högst 3 meter.<br />
tegdiket får inkluderas i bas och jordbruksskiftets areal.<br />
Tegdiken inom basskiftets areal.<br />
4.3.2 Jordbruksskiftenas icke<br />
stödberättigande arealer<br />
Endast områden som hör till basskiftet godkänns att ingå<br />
i jordbruksskiftet. Icke stödberättigande områden bör avskiljas<br />
från basskiftets areal. De icke stödberättigande områdena<br />
indelas i tillfälligt icke odlat och icke odlat område.<br />
Icke odlade områden kan inte uppges som jordbruksskiften,<br />
utan de dras av från basskiftets areal (se punkt 4.2.3).<br />
Tillfälligt icke odlat område, åker<br />
Som tillfälligt icke odlade betraktas sådana skiften eller<br />
delar av skiften som består av odlingsduglig åker men på<br />
vilka det under ansökningsåret av någon anledning inte<br />
odlas den växtart som anmälts för skiftets andra delar.<br />
Sådana orsaker kan till exempel vara hinder i anslutning<br />
till odlingen, ensilagestukor, gödselstackar eller andra<br />
motsvarande orsaker. Skiften eller delar av skiften som<br />
flera år i rad anmälts som tillfälligt icke odlat utan ovan<br />
nämnda godtagbara skäl, anmäls som områden som inte<br />
odlas. En åker som är föremål för iståndsättningsåtgärder<br />
kan uppges som träda (se kap. 9.2.3).<br />
Alla tillfälligt icke odlade områden på samma basskifte<br />
kan anmälas som ett jordbruksskifte. Det minsta område<br />
som kan anmälas som tillfälligt icke odlat är 0,01 hektar.<br />
Om man till exempel utför täckdikning på ett odlat<br />
område anmäls fristående under 0,05 ha stora partier av<br />
växtbeståndet som förstörts vid dikningen som ett enda<br />
tillfälligt icke odlat jordbruksskifte.<br />
Nyröjningar<br />
Nyröjningar ska vara odlingsbara senast 1.1.<strong>2010</strong> för att<br />
gårdsstödsegenskapen för dem ska kunna uppges som<br />
åker. Med odlingsbart område avses att det ska gå att<br />
producera en normal skörd på skiftet. Det går inte att<br />
avvika från kravet på växttäcke på nyröjningen, dvs. den<br />
måste vara täckt av gräs eller någon annan odlingsväxt.<br />
Grundförbättringsåtgärder såsom kalkning och dikning<br />
ska ha utförts senast 1.1.<strong>2010</strong>. I kap. 6 i ansökningsguiden<br />
redogörs för ett nytt skiftes rätt till stöd inom miljöstödet<br />
och kompensationsbidraget.<br />
4.3.3 Icke odlade stödberättigande<br />
områden<br />
Icke odlad åker som sköts<br />
Icke odlad åker som sköts har rätt till gårdsstöd. Som icke<br />
odlade åkrar som sköts betraktas olika slags trädor och<br />
naturvårdsåkrar (se 9.2.3). Verksamhetskraven enligt tvärvillkoren<br />
beskrivs närmare i kapitel 9 i ansökningsguiden.<br />
Man får även kompensationsbidrag för en icke odlad åker<br />
som sköts, om arealen med icke odlad åker som sköts sammanlagt<br />
utgör högst 50 % av gårdens hela areal som berättigar<br />
till kompensationsbidrag årligen. Den ovan nämnda<br />
arealen som betalas kompensationsbidrag kan ändå inte<br />
vara större än den areal som är i odling med jordbruks- och<br />
trädgårdsgrödor. Också areal som godkänts som skött<br />
areal i fråga om kompensationsbidraget räknas till den<br />
odlade arealen. Icke odlad åker som sköts kan också få miljöstöd.<br />
Dylika naturvårdsåkrar som får miljöstöd är sådana<br />
som är belägna på stödberättigad areal som omfattas av<br />
förbindelse om miljöstöd för programperioden 2007–2013.<br />
Dikesrenar, skyddsremsor och mångfaldsrenar<br />
De dikesrenar, skyddsremsor och mångfaldsrenar som<br />
miljöstödsvillkoren förutsätter kan ingå i det odlade
jordbruksskiftet om de är i medeltal högst 3 meter breda,<br />
mätt från kanten av det dike som avgränsar basskiftet<br />
till grödans kant, förutsatt att skyddsremsorna, dikesrenarna<br />
och mångfaldsrenarna är belägna på åkerområdet.<br />
Mångfaldsremsor på skiftena ska också antecknas på<br />
skifteskorten.<br />
Över 3 meter breda skyddsremsor avskiljs till separata<br />
jordbruksskiften som anmäls som skyddsremsor. En<br />
skyddsremsa kan dock vara högst 10 meter bred i genomsnitt.<br />
Växtligheten på skyddsremsan ska hållas vårdad<br />
genom slåtter eller på annat sätt. Bärgande av skörden<br />
förutsätts inte. Gårdsstöd, miljöstöd, kompensationsbidrag,<br />
nationell tilläggsdel till miljöstödet, nationell tillläggsdel<br />
till kompensationsbidraget, allmänt hektarstöd<br />
och stöd till unga jordbrukare kan betalas om skiftets<br />
areal är minst 0,05 hektar.<br />
Vändtegar som har lämnats<br />
av odlingstekniska orsaker<br />
Av odlingstekniska orsaker kan man lämna en högst tre<br />
meter bred vändteg där det inte växer den gröda som<br />
odlas på jordbruksskiftet. Om en odlingsteknisk vändteg<br />
är högst 3 meter bred räknas den in i det odlade jordbruksskiftets<br />
areal. Områdets bredd mäts från kanten av<br />
grödan till brytningspunkten mellan åker och dike. Odlingstekniska<br />
vändtegar kan dock inte räknas in i arealen<br />
med spannmål, oljeväxter eller proteingrödor.<br />
Om en vändteg är mer än tre meter bred i genomsnitt,<br />
bildas ett eget jordbruksskifte av det. En gräsbevuxen<br />
vändteg kan anmälas som grönträda eller som ett- eller<br />
flerårig torrhö- eller ensilagevall. Gräset på vändtegen bör<br />
slås eller skötas på annat sätt men det behöver inte bärgas.<br />
Skötselgångar som har lämnats av<br />
odlingstekniska orsaker<br />
De skötselgångar och körstråk för odlings- eller skördemaskiner<br />
som ingår i odlingen av ettåriga och fleråriga<br />
trädgårdsgrödor kan innefattas i det odlade jordbruksskiftets<br />
areal. Dessa bör vara nödvändiga för odlingen<br />
av ifrågavarande gröda och ändamålsenliga till sitt antal,<br />
bredd och placering.<br />
De skötselgångar som kan godkännas inom odlingsarealen<br />
för ettåriga trädgårdsväxter bör vara tillfälliga<br />
körstråk. De bör årligen bearbetas på samma sätt som<br />
den egentliga grödan. Tillfälliga odlingsvägar som blivit<br />
gräsbevuxna godkänns inte inom odlingsarealen för<br />
ettåriga trädgårdsgrödor även om det vore möjligt att<br />
bearbeta dem genom t.ex. plöjning.<br />
Skötsel- och körstråken avskiljs från det stöddugliga<br />
jordbruksskiftets areal om de är omotiverat breda eller<br />
om den planttäthet som fastställts för grödan inte uppfylls<br />
pga. dem.<br />
4.3.4 Skiften i avtal om specialstöd<br />
i samband med miljöstödet<br />
för jordbruket<br />
Skiften som ingår i ett gällande avtal om specialstöd i<br />
samband med miljöstödet för jordbruket eller i avtal som<br />
ansökts om att börja 1.5.<strong>2010</strong> anmäls på basskiftesblanketten<br />
på det sätt som avtalsvillkoren förutsätter.<br />
På basskiftesblanketten behöver följande områden som<br />
omfattas av avtal om specialstöd dock inte anmälas som<br />
egna basskiften:<br />
- reglerad dränering,<br />
- reglerad underbevattning,<br />
- återanvändning av dräneringsvatten,<br />
- odling av ursprungsväxter<br />
- effektiviserad kalkning av åkrar,<br />
- kalkfilterdikning,<br />
- effektiviserad minskning av näringsbelastningen,<br />
- långvarig vallodling på torvåkrar,<br />
- placering av flytgödsel i åker,<br />
- effektiverad användning av stallgödsel.<br />
Om något av de ovan nämnda avtalen om specialstöd<br />
omfattar bara en del av basskiftet inrättas avtalsområdet<br />
dock till ett separat jordbruksskifte.<br />
4.3.5 Anmälan av växthusarealer<br />
Gårdsstöd betalas för växthusareal med gårdsstödsegenskapen<br />
A = åker. Skyldigheten att uppge jordbruksmark<br />
gäller också för växthus. För växthusareal betalas varken<br />
miljöstöd eller kompensationsbidrag.<br />
Med växthus avses en byggnad av bestående karaktär som<br />
används för odling av trädgårdsväxter, som är täckt med<br />
ljusgenomsläppligt material och som har en värmeanläggning.<br />
Lager- och förpackningsutrymmen räknas inte in i<br />
växthusarealen. Till exempel en plasttunnel/ett plastväxthus<br />
som tillfälligt finns på åkern, som går att flytta och har<br />
lätt konstruktion betraktas inte som ett växthus. Växthusarealerna<br />
anmäls som separata basskiften.<br />
4.4 Att rita in basskiften<br />
på kartbilagor<br />
Utbetalning av stöd som baserar sig på åkerarealen förutsätter<br />
att de basskiften som jordbruksskiftena befinner sig på<br />
4<br />
29
30<br />
har digitaliserats. Digitaliseringen är en förutsättning för att<br />
basskiftets position och areal ska kunna kontrolleras innan<br />
stöden betalas ut. Nya och ändrade skiften som lämnats in<br />
på kartbilagor i samband med stödansökan digitaliseras<br />
under sommaren och kontrolleras innan stöden utbetalas.<br />
I stödansökan bör man använda det basskiftessignum<br />
som har givits skiftet. För de basskiften som har anmälts<br />
som nya basskiften 2009 kan man kontrollera basskiftessignumet<br />
på den förhandsifyllda basskiftesblankett<br />
(102A) som sänds till gårdarna eller så kan det kontrolleras<br />
hos kommunens landsbygdsnäringsmyndighet.<br />
4.4.1 När behövs kartbilaga?<br />
Om odlaren i sin stödansökan uppger en större<br />
areal än den digitaliserade arealen ska en kartbilaga<br />
alltid lämnas in (se nedan punkt 6).<br />
Man får alltid foga en kartbilaga till stödansökan om<br />
man på så sätt vill försäkra sig om att uppgifterna i stödansökan<br />
är riktiga.<br />
Kartbilaga förutsätts <strong>2010</strong> i följande fall:<br />
1) Ett skifte i odlarens besittning har av någon orsak inte<br />
digitaliserats tidigare, t.ex. växthus.<br />
2) Nya tidigare icke digitaliserade basskiften har kommit<br />
i odlarens besittning.<br />
3) Odlaren har basskiften i sin besittning och odlaren<br />
vill ändra digitaliseringen av dessa skiften på grund av<br />
t.ex. ny basskiftesindelning, ny väg , nytt flygfotografi<br />
eller annan dylik orsak .<br />
4) Driftscentrumets placering har ändrats eller den har<br />
inte tidigare anmälts. Om driftscentrumet inte kan<br />
markeras till exempel på grund av att odlaren bor i en<br />
tätort, kan driftscentrumet markeras på det största<br />
basskiftet.<br />
5) Odlaren vill avskilja icke odlade områden från basskiftet.<br />
6) Odlaren uppger en större areal än den digitaliserade<br />
arealen i sin ansökan. Digitaliseringsfelet som orsakar<br />
arealfelet ska rättas till på kartbilagan.<br />
7) Basskiftet har fel typ av gränslinje (gränslinje/utfallsdike/vattendrag).<br />
Alla minst 0,05 ha stora icke odlade områden ritas in på<br />
kartbilagan i enlighet med anvisningarna i punkt 4.4.3.<br />
Mindre objekt ritas in på kartan endast om de till sin<br />
storlek är sådana att de med lätthet kan observeras på<br />
kartbilagan och sålunda kan digitaliseras. Icke odlade<br />
områden som markerats på kartan digitaliseras bort från<br />
skiftets areal och de behöver inte beaktas i de kommande<br />
årens stödansökningar.<br />
Obs! Jordbruksskiften ritas inte in på de kartor som fogas<br />
till stödansökan och som ska sändas för digitalisering<br />
på grund av korrigering eller ändring av basskiften.<br />
Om de områden som innefattats i basskiftet är små<br />
(stenhögar, tegdiken etc.) och svåra att rita in, lönar det<br />
sig inte att försöka markera dem på kartan. Härvid är det<br />
tillräckligt att på basskiftesblanketten anmäla en areal<br />
som är lika mycket mindre än den digitaliserade arealen<br />
som den icke odlade arealen.<br />
Hos landsbygdsnäringsmyndigheten i den kommun där<br />
basskiftet är beläget kan man få en kopia på grundkartan<br />
eller flygfotografiet över sådana tidigare digitaliserade<br />
basskiften som inte har varit i odlarens besittning 2009<br />
och över vilka ingen kartbilaga har sänts till odlaren.<br />
Obs! För att lämna in en elektronisk stödansökan krävs<br />
att man har ansökt om nya och förnyade Vipu-koder i tid<br />
och att nödvändiga anmälningar om besittningsöverföringar,<br />
avlägsnanden, delningar och sammanslagningar<br />
av basskiften har gjorts till kommunen senast 31.3.<strong>2010</strong>.<br />
4.4.2 Hurdan karta?<br />
Kopior på de basskifteskartor i skala 1:5000 som senast<br />
har sänts till odlarna eller en kartutskrift från Mavis Kartturi,<br />
Peltokartta- eller Vipukartta-applikationer används<br />
som officiella kartbilagor till stödansökan. Odlaren kan<br />
också själv skriva ut de behövliga kartbilagorna från<br />
Vipukartta- eller Kartturi-applikationen. Om odlaren inte<br />
har de basskifteskartor som behövs, ska odlaren skaffa<br />
sådana av landsbygdsnäringsmyndigheten. Om nämnda<br />
basskifteskartor inte finns att tillgå, kan nya skiften anmälas<br />
på 1:5000 ortokartor eller 1:10 000 fastighetsregisterkartor<br />
som kan fås från kommunerna.<br />
4.4.3 Anteckningar på kartbilagan<br />
Följande anteckningar görs noggrant och tydligt med<br />
röd penna på kartbilagan:<br />
• lägenhetssignum på sidan av kartan<br />
• kartbladets nummer<br />
• basskiftets gränser<br />
• basskiftessignum<br />
• anteckning: ”kartbilaga för <strong>2010</strong>”.<br />
Sökanden bör mäta upp basskiftenas arealer och<br />
anteckna dem i ansökningsblankettens 102A arealkolumn<br />
E (inte på kartan).
För att det ska vara möjligt att utföra digitaliseringen bör<br />
markeringarna vara omsorgsfullt gjorda och entydiga.<br />
På kartbilagan ritar man med en röd penna in endast de<br />
ställen på skiftet som bör ändras. Hela skiftet ska inte<br />
markeras med en röd linje om avsikten inte är att ändra<br />
alla gränser. Om det är fråga om ett nytt, tidigare icke<br />
digitaliserat basskifte, ska basskiftets samtliga gränser<br />
ritas ut med en röd sammanhängande linje. Vid ritandet<br />
av raka streck används linjal.<br />
Om det är svårt att fastställa basskiftets gränser på flygfotografiet<br />
ska man anteckna hjälpmått på kartan, så som<br />
skiftets längd och bredd i meter, eller att bifoga andra<br />
förtydligande kartor (odlings-, lägenhets- eller skattklassificeringskartor).<br />
Tilläggsmarkeringar på kartan görs<br />
med en annan färg än röd.<br />
Lägenhetssignum och kartbladets nummer<br />
Sökanden bör på varje kartbilaga anteckna kartbladets<br />
nummer och sitt lägenhetssignum som finns förhandsifyllt<br />
på gårdsbruksblanketten (101A) och basskiftesblanketten<br />
(102A).<br />
4.4.4 Basskiftets numrering på kartan<br />
1995 gavs basskiftena permanenta, riksomfattande<br />
tiosiffriga signa, där en femsiffrig löpande del från 1996<br />
framöver används för att markera basskiften på kartan.<br />
Sökanden numrerar omsorgsfullt basskiftena, som han/<br />
hon med röd penna har ritat in på kartbilagorna, med<br />
den femsiffriga delen av den riksomfattande numreringen<br />
som finns på den förhandsifyllda basskiftesblanketten:<br />
t.ex. 12345, 67890, 24680. Nya skiften, vilka alltså måste<br />
anmälas, antecknas med bokstaven U och numreras<br />
löpande: U1, U2, U3 osv. Dessa nya skiften ges riksomfattande<br />
signum i kommunerna.<br />
Ifall utrymmet medger antecknas basskiftessignumet<br />
inom basskiftets gränser. I annat fall antecknas skiftessignumet<br />
utanför skiftets gränser och ska då förenas med ett<br />
streck till ifrågavarande skifte.<br />
På ändringsblanketten för basskiften 102C uppges<br />
endast ändringar som inverkar på digitaliseringen<br />
av skiftet, såsom delningar, sammanslagningar eller<br />
urbruktagning av skiften, inrättande av ett nytt<br />
skifte eller korrigering av skiftets digitalisering. På<br />
basskiftesblankett 102A korrigeras ändringar som skett i<br />
andra basskiftesuppgifter sedan i fjol.<br />
Numrering i fall av förändringar ”U-skiften”<br />
Sammanslagning<br />
Om ett nytt skifte sammanslås med ett annat registrerat<br />
skifte, ger odlaren det sammanslagna skiftet ett nytt<br />
signum, t.ex. U1, vilket i kommunen ändras till ett nytt<br />
riksomfattande signum. Det gamla riksomfattande basskiftessignumet<br />
tas då ur bruk.<br />
Delning<br />
Då ett basskifte delas ger odlaren varje nytt basskifte ett<br />
nytt signum (U1, U2,... ). Det riksomfattande signumet<br />
ges som ovan beskrivits i kommunen. Det gamla riksomfattande<br />
basskiftessignumet tas då ur bruk.<br />
Nytt skifte<br />
Om sökanden anmäler ett helt nytt skifte, som inte tidigare<br />
har anmälts till basskiftesregistret, ger odlaren skiftet ett<br />
U-signum. Nya nyröjningar som ännu saknar basskiftessignum<br />
kall uppges som U-skiften. Eftersom all jordbruksmark<br />
måste uppges, ska ett nytt skifte anmälas och<br />
en karta lämnas in även om skiftet inte berättigar till stöd<br />
år <strong>2010</strong>. I kapitel 5 redogörs närmare för ett skiftes rätt till<br />
stöd inom gårdsstödet och i kapitel 6 om ett skiftes rätt till<br />
stöd inom kompensationsbidraget och miljöstödet.<br />
Passivering dvs. att permanent ta ett skifte ur bruk<br />
Om sökanden märker att han/hon 2009 anmält ett basskifte<br />
som inte längre är jordbruksmark, tas det ur bruk<br />
genom att dra ett streck över uppgifterna för nämnda<br />
skifte på basskiftesblankett 102A och på ändringsblanketten<br />
för basskiften 102C meddela att skiftet permanent tas<br />
ur användning för jordbruksändamål.<br />
Arrendering<br />
Om ett basskifte i sin helhet arrenderas av en annan<br />
odlare, behåller basskiftet sitt signum. Då en del av ett<br />
basskifte arrenderas med ett långvarigt arrendeavtal, delas<br />
basskiftet upp i nya skiften. Då lämnas också en karta<br />
över U-skiftena för digitalisering.<br />
Annan ändring i besittningen<br />
Om det är frågan om överföring av ett basskifte från en<br />
sökande till en annan, anmäler åkerns nya innehavare<br />
skiftet på basskiftesblankett 102A. Den nya innehavaren<br />
måste ovillkorligen fylla i basskiftets riksomfattande<br />
signum i sin helhet (kolumn A) på blanketten, Dessutom<br />
ska följande kolumner på blankett 102A fyllas i: B, E,<br />
F, G, H (år <strong>2010</strong>), J (vid behov), K (vid behov) och L<br />
(sökandens anmälan om flyghavre). Den som innehade<br />
basskiftena året innan drar på blankett 102A ett streck<br />
över de basskiften som utgått ur hans/hennes besittning.<br />
4<br />
31
32<br />
Om det gäller ett skifte i gemensamt bruk anmäler bägge<br />
jordbrukarna uppgifterna om sitt eget jordbruksskifte<br />
på den jordbruksskiftesblankett 102B de lämnar in.<br />
Den jordbrukare som i regel besitter basskiftet lämnar<br />
dessutom uppgifter om basskiftet på blankett 102A. Mer<br />
information om detta i punkt 4.2.1.<br />
Efter numreringen av basskiftena bör man kontrollera<br />
att det på basskiftesblanketten har antecknats<br />
lika många basskiften som finns inritade<br />
på kartan och att de basskiften som motsvarar<br />
varandra har samma signum både på kartan och<br />
på blanketten.<br />
4.4.5 När får odlaren nya kartor?<br />
I samband med digitaliseringen av basskiften har basskiftenas<br />
avgränsningar preciserats. Eventuella förändringar<br />
i jämförelse med 2009 framgår av de kartor som efter<br />
korrigering sänts till odlarna och av de förhandsifyllda<br />
basskiftesblanketterna. Digitaliseringen har ändrats på<br />
basis av:<br />
• kartbilagor som lämnats i samband med stödansökan<br />
2009,<br />
• övervakning 2009 samt<br />
• uppdatering av basskiftesregistret<br />
Alla jordbrukare i en uppdaterad kommun får nya kartor<br />
över hela gårdens skiften. Om hela gården inte är belägen<br />
i en uppdaterad kommun får jordbrukaren nya kartor<br />
enbart över skiftena i det uppdaterade området.<br />
Även övervakning av ett grannskifte kan inverka på<br />
basskiftets digitalisering om basskiftena har gemensam<br />
gräns.<br />
En ny karta över korrigeringsdigitaliseringen skrivs alltid<br />
ut om den ändring som gjorts är större än 0,01 hektar.<br />
Jordbrukarna får en separat karta över de skiften som är<br />
belägna på Natura- och grundvattenområden om det har<br />
skett förändringar i omständigheterna (skiftets gränser<br />
eller avgränsningarna av Natura- och grundvattenområden<br />
har ändrats) sedan år 2009.<br />
4.5 Registrering av<br />
stödberättigad mark<br />
Sökanden är skyldig att uppge alla jordbruksområden i<br />
hans/hennes besittning som basskiften, även om han/hon<br />
inte ansöker om stöd för dem i år. Basskiftets stödberättigande<br />
granskas det år då stöd söks första gången.<br />
Man ska lämna in en karta på vilken gränserna för det<br />
basskifte som ska registreras har ritats in. Basskiftet digitaliseras<br />
enligt kartan med hjälp av ortofoto. Våren <strong>2010</strong><br />
kommer jordbrukaren att få en basskifteskarta över det<br />
aktuella basskiftet och skiftets digitaliserade areal finns<br />
också på <strong>2010</strong> års förhandsifyllda basskiftesblankett.<br />
Registreringen görs med ändringsblankett 102C där man<br />
antecknar uppgifterna om skiftet i fråga.<br />
4.6 Elektroniska karttjänster<br />
Den nuvarande karttjänsten Vipukartta kommer alltjämt<br />
att vara i bruk under tiden för ansökan om jordbrukarstöd<br />
<strong>2010</strong>. Den nya programvaran Kartturi börjar<br />
användas parallellt med Vipukartta i mars <strong>2010</strong>. Med<br />
Kartturi kan varje odlare som ansökt om arealbaserade<br />
stöd bläddra på webben bland gränslinjerna för sina basskiften<br />
som är digitaliserade på ett ortofoto. Odlaren kan<br />
således använda den gamla eller den nya tillämpningen<br />
efter eget val. Under vårens lopp ges närmare information<br />
om när användningen av Vipukartta upphör.<br />
Skiften som har ändrats på grund av övervakning och aktualisering<br />
uppdateras under mars månad i materialet så<br />
att de motsvarar situationen på Basskifteskartorna. Med<br />
hjälp av Vipukartta och Kartturi är det möjligt att utföra<br />
avstånds- och arealmätningar på ortofotografiet samt att<br />
rita in jordbruksskiften. Med Kartturis hjälp kan man<br />
också spara jordbruksskiftesritningarna.Tjänsten är till<br />
nytta när stödansökan fylls i, i synnerhet när det gäller att<br />
fastställa jordbruksskiftenas areal. Med bägge tillämpningarna<br />
kan man också skriva ut basskifteskartor.<br />
Åtkomsträttigheter till tjänsten kan fås hos kommunens<br />
landsbygdsnäringsmyndighet. Den som redan har koder<br />
till VIPU-tjänsten behöver inte ansöka om åtkomsträttigheter<br />
på nytt. För att öppna ett föråldrat lösenord eller<br />
en åtkomsträttighet som låst sig ska man kontakta den<br />
egna kommunens landsbygdsnäringsmyndighet.<br />
Lägg märke till att tjänsterna kräver en fungerande<br />
Internetanslutning. Installationspaketet för Kartturitillämpningen<br />
är cirka 80 Mb och därför rekommenderas<br />
bredband för att ladda ner tjänsten. Närmare information<br />
om tjänsten ges på Mavis webbplats i samband med<br />
lanseringen (www.mavi.fi).
5. Gårdsstöd<br />
Nytt <strong>2010</strong><br />
• En ny ändring av gårdsstödslagen träder i kraft vid<br />
ingången av <strong>2010</strong><br />
• EU:s direktstöd betalas om det sammanlagda beloppet<br />
av direktstöd är minst 200 €<br />
• Enhetsvärdet på stödrättigheternas tilläggsdel för<br />
socker sjunker<br />
Gårdsstödet är ett arealbaserat stöd som i sin helhet<br />
finansieras av EU. För att få gårdsstöd ska sökanden<br />
uppge stödberättigande areal, förfoga över stödrättigheter<br />
och bevara stödberättigande jordbruksmark<br />
i åtminstone det skick tvärvillkoren kräver. Stödberättigande<br />
areal är i regel åkrar och permanenta betesmarker.<br />
Stödrättigheterna fastställdes ursprungligen år 2006 och<br />
har efter det kunnat överföras. Stödrättigheter kan också<br />
sökas ur den nationella reserven på vissa grunder.<br />
5.1 Ansökan om gårdsstöd,<br />
stödnivå och utbetalning av<br />
stödet<br />
Ansökan om gårdsstöd<br />
Gårdsstöd söks årligen på blanketter som Landsbygdsverket<br />
har godkänt. Med stödansökan (blankett 101B)<br />
ansöks om utbetalning av gårdsstöd samt om aktivering<br />
av stödrättigheter och de stödberättigande arealerna<br />
Tabell 1. Hur gårdsstödet och tilläggsdelarna förändras efter hand<br />
anmäls på stödansökans basskiftesblankett (blankett<br />
102A ) och stödansökans jordbruksskiftesblankett<br />
(blankett 102B). Gårdsstöd kan endast betalas för sådana<br />
grödor eller användningsformer som godkänts berättiga<br />
till stöd. Användningen av stödrättigheter behöver inte<br />
sökas särskilt, utan Mavi räknar automatiskt ut gårdens<br />
stödrättigheter.<br />
Stödnivå<br />
Värdet av de stödrättigheter som gården innehar bestämmer<br />
stödnivån för gårdsstödet. Stödnivån varierar från<br />
gård till gård eftersom det totala värdet av en stödrättighet<br />
består av regionalt enhetligt stöd och en gårdsspecifik<br />
tilläggsdel som baserar sig på gårdens produktion under<br />
referensperioden. Överföringarna av stödrättigheter<br />
inverkar inte på stödrättigheternas värde. Gårdsstöd kan<br />
betalas ut bara för sådana stödrättigheter som motsvaras<br />
av stödberättigande areal och stödberättigande grödor<br />
eller användningsformer som jordbrukaren uppger.<br />
Det enhetliga stödet utgör år <strong>2010</strong> 246,60 euro/ha<br />
i stödregion A, 195,84 euro/ha i stödregion B–C1 och<br />
152,67 euro/ha i stödregion C2–C4. Stödrättigheter som<br />
fastställts för en bestämd stödregion får användas endast<br />
för stödberättigande areal inom samma region.<br />
Tabellen här invid anger åskådligt hur stödrättigheternas<br />
värde förändras efter hand. Det enhetliga stödet behåller<br />
2009 <strong>2010</strong> 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020<br />
Enhetligt stöd Tilläggsdel/tjur- och stutbidrag Tilläggsdel/stärkelsepotatis Tilläggsdel/mjölk Tilläggsdel/socker<br />
33
34<br />
enligt gällande lagstiftning samma värde i regionerna till<br />
och med år <strong>2010</strong>. Enligt gällande lagstiftning kommer<br />
tilläggsdelarnas värde att sjunka och de enhetliga delarnas<br />
värde i gengäld att stiga 2011, 2014, 2016, 2017 och 2019.<br />
Tilläggsdel till stödrättigheten<br />
Stödrättigheter med tilläggsdel fastställdes 2006 för de<br />
gårdar som under referensperioden hade idkat sådan<br />
produktion som gett rätt till tilläggsdel. Tilläggsdelen<br />
höjer värdet av en enskild stödrättighet och därmed det<br />
gårdsstöd per hektar som betalas ut. En enskild stödrättighet<br />
kan vara värd högst 5 000 euro.<br />
Värdet av de tilläggsdelar som inrättats på basis av tjur-<br />
och stutbidrag, produktionsstöd för stärkelsepotatis och<br />
mjölkbidrag sjunker successivt så att värdet är 100 % åren<br />
2006–<strong>2010</strong>, 70 %, åren 2011–2013 och 35 % åren 2014–2015.<br />
De medel som tas bort från tilläggsdelarna flyttas över<br />
till respektive regions enhetliga stöddel i proportion till<br />
hur de fastställdes i de olika regionerna. År 2016 slopas<br />
dessa tilläggsdelar helt och hållet och medlen har flyttats<br />
över till den enhetliga stöddelen.<br />
I år sjunker värdet av stödrättigheter med tilläggsdel<br />
för socker för första gången. Ett meddelande om saken<br />
skickas tillsammans med stödrättighetsblankett 103A.<br />
Beloppet av den tilläggsdel för socker som betalas 2014<br />
är 70 % av 2009 års nivå, dvs. av summan av kompensationen<br />
för sänkningen av sockerpriset och tilläggsersättningen<br />
under övergångsperioden. Åren 2017–2018 är<br />
tilläggsdelen 35 % av 2009 års nivå.<br />
De ovan nämnda ökningarna och minskningarna av värdena<br />
görs automatiskt i stödrättighetsregistret. De årliga<br />
värdena framgår av stödrättighetsblankett 103A som<br />
skickas till jordbrukarna. I bilaga 6 till Ifyllningsanvisningar<br />
<strong>2010</strong> och på webbplatsen www.mavi.fi/ifyllningsanvisningar<br />
finns en närmare beskrivning av stödrättighetsblanketten.<br />
Utbetalning av stödet<br />
Utbetalningen av gårdsstödet förutsätter anmälan och<br />
innehav av stödberättigande areal samt innehav av<br />
stödrättigheter 15.6.<strong>2010</strong>. Stödet betalas om summan av<br />
alla direktstöd överstiger 200 euro. Gårdsstöd betalas för<br />
de stödberättigande grödor och/eller användningsformer<br />
för åkermark som uppgetts på jordbruksskiftesblanketten.<br />
På den stödberättigande arealen kan man använda<br />
motsvarande mängd stödrättigheter som innehas av gården.<br />
Överensstämmelsen mellan den stödberättigande<br />
arealen och stödrättigheterna kontrolleras på basis av<br />
lägenhetssignumet. Dessutom förutsätter utbetalningen<br />
av gårdsstöd att tvärvillkoren iakttas (se kapitel 9 för<br />
närmare uppgifter).<br />
Beloppet av gårdsstöd som betalas ut påverkas också av<br />
moduleringen, dvs. nedtrappningen av stöd (se punkt<br />
14.4 i ansökningsguiden)<br />
Betalningen av gårdsstöd kan inledas tidigast i december<br />
<strong>2010</strong>.<br />
5.2 Stödberättigande areal och<br />
gårdsstödsegenskap<br />
Stödberättigande areal<br />
Med stödberättigande areal inom gårdsstödet avses<br />
jordbruksmark vars gårdsstödsegenskap är åker eller<br />
permanent betesmark. Också permanenta odlingar är<br />
stödberättigande områden.<br />
Arealen ska uppfylla kraven på stödberättigande hela<br />
kalenderåret utom i fall av oöverstigliga hinder eller<br />
exceptionella omständigheter. Detta innebär att arealen<br />
ska vara odlingsbar. Att ett skifte är odlingsbart innebär<br />
att inga grundförbättringsåtgärder som t.ex. kalkning<br />
eller dikning längre behöver vidtas på skiftet. En normal<br />
skörd bör kunna produceras på skiftet.<br />
Stödberättigande åker och permanent betesmark utgörs<br />
i regel av de växtbestånd på och användningsformer för<br />
åker och permanent betesmark som anges i bilaga 3 till<br />
ifyllningsanvisningarna. Under gårdsstödsegenskapen<br />
åker finns några grödor eller användningsformer för åker<br />
som inte berättigar till stöd i fråga om gårdsstödet.<br />
Gårdsstödsegenskap<br />
I samband med stödansökan år <strong>2010</strong> ska jordbrukarna<br />
uppge gårdsstödsegenskapen för vart och ett basskifte<br />
under året för ansökan om stöd. Gårdsstödsegenskapen<br />
uppges i kolumn H på basskiftesblankett 102A. Med<br />
gårdsstödsegenskap avses sådan information om basskiftet<br />
som bestämmer huruvida arealen är stödberättigande<br />
inom gårdsstödet.<br />
Ett basskiftes gårdsstödsegenskap kan vara<br />
A = åker<br />
B = permanent betesmark<br />
D = område som används för annat än jordbruk<br />
E = skogsmark
Ett basskifte kan innefatta areal med endast en gårdsstödsegenskap.<br />
Basskiftena ska delas in i olika gårdsstödsegenskaper<br />
utgående från de definitioner som anges<br />
nedan. De grödor som uppges på jordbruksskiftesnivå<br />
och skiftets användningsformer har i bilaga 3 till ifyllningsanvisningarna<br />
delats in i överensstämmelse med<br />
vilken gårdsstödsegenskap de hör till. Vid behov måste<br />
basskiftena delas.<br />
ÅKER (A)<br />
Med åker avses mark som odlas för växtproduktion och<br />
mark som lagts i träda eller mark som bevaras i ett sådant<br />
skick som motsvarar kravet på god jordbrukshävd och<br />
goda miljöförhållanden (tvärvillkor). Också växthusmark<br />
och mark som är täckt med fasta eller flyttbara täckmaterial<br />
utgör åker om där bedrivs produktion av grödor<br />
som klassas som jordbruksgrödor. Också trädgårdsland<br />
är åker.<br />
Jordbruksgrödorna är i regel växter som ingår i en kortare<br />
växtföljd än fem år. Sådana är bland annat vallväxter<br />
(utom permanenta betesmarker), spannmål, oljeväxter,<br />
proteingrödor samt andra ettåriga växter (som t.ex. potatis<br />
och sockerbeta). I bilaga 3 till ifyllningsanvisningarna<br />
kan man kontrollera vilka enskilda växtarter som räknas<br />
till åkerarealen.<br />
Nyröjningar ska vara odlingsbara 1.1.<strong>2010</strong> för att deras<br />
gårdsstödsegenskap ska kunna uppges vara åker. Att ett<br />
skifte är odlingsbart innebär att inga grundförbättringsåtgärder<br />
som t.ex. kalkning eller dikning längre behöver<br />
vidtas på skiftet. En normal skörd bör kunna produceras<br />
på skiftet. Inga nya stödrättigheter fastställs på basis av<br />
nyröjningar, men eftersom de utgör stödberättigande<br />
areal kan man använda befintliga stödrättigheter på dem.<br />
Nya nyröjningar kan år <strong>2010</strong> inte uppges som åker som<br />
tillfälligt inte odlas. Om det inte produceras skörd på<br />
ett nyröjt skifte måste området åtminstone uppges som<br />
grönträda.<br />
Åkrar som omfattas av en förbindelse att inte odla enligt<br />
6 § 2 mom. 3 punkten i lagen om avträdelsepension<br />
(16/1974), 9 § i lagen om avträdelseersättning för lantbruksföretagare<br />
(1330/1992) eller 12 § i lagen om avträdelsestöd<br />
för lantbruksföretagare (1293/1994) måste uppfylla<br />
samma krav på odlingsbarhet som t.ex. nyröjningar för<br />
att kunna godkännas som stödberättigande (se föregående<br />
stycke).<br />
Också s.k. fleråriga grödor utgör åker. De fleråriga<br />
grödorna kan ingå i en växtföljd som är längre än 5 år.<br />
Fleråriga grödor är rabarber, vita, röda, svarta och gröna<br />
vinbär, hallon, krusbär, åkerbär, buskblåbär, loganbär,<br />
hjortron, sparris, lingon, tranbär och övriga bär av släktet<br />
Vaccinium. Också de tidigare arealerna med permanenta<br />
grödor är åker. Till dem hör bl.a. rörflen, energived med<br />
kort omloppstid (högst 7 år), äpple, havtorn, körsbär,<br />
plommon, rönn (för bärproduktion) och andra fruktväxter<br />
samt bäraronia och andra bärväxter samt plantskolor<br />
för bestående grödor (bär-, frukt- och prydnadsväxter<br />
samt plantskolor för skogsträd på åker).<br />
Arealer som utgör mångfaldsobjekt inom miljöstödet<br />
är åker. Arealer som får miljöspecialstöd kan ha vilken<br />
gårdsstödsegenskap som helst, men gårdsstöd betalas<br />
bara för gårdsstödsegenskaperna åker (A) och permanent<br />
betesmark (B). Om ett område som omfattas av ett<br />
avtal om miljöspecialstöd inbegriper andra områden,<br />
t.ex. skogsholmar, våtmarker eller sedimenteringsbassänger,<br />
måste ett separat basskifte bildas av dem.<br />
Gårdsstödsegenskapen för dessa områden är D eller E.<br />
Undantag utgörs av arealer som omfattas av 20-åriga<br />
avtal om miljöspecialstöd som ingåtts åren 1995–1999 och<br />
som inte är stödberättigande inom gårdsstödet. Dessa<br />
arealer ska uppges med egna växtkoder och basskiftena<br />
har gårdsstödsegenskapen åker.<br />
Hampa är en växt som är stödberättigande i fråga om<br />
gårdsstödet, men som omfattas av särskilda krav när det<br />
gäller stödberättigande sorter, odling och bärgning. Följande<br />
krav måste uppfyllas för att gårdsstöd ska betalas<br />
för hampa<br />
• uppge alla arealer i stödansökan<br />
• använd stödberättigande sort<br />
• uppge mängden utsäde<br />
• uppge vad råvaran ska användas till<br />
• lämna in garantibevis och inköpskvitton för utsädet<br />
till kommunen i tid<br />
• bevara växtbeståndet ända tills bärgningstillståndet<br />
kommit<br />
Närmare detaljer kring de särskilda krav som anknyter<br />
till hampa i samband med gårdsstödet samt kring beredningsstödet<br />
för fiberhampa finns på webbplatsen http://<br />
www.mavi.fi/sv/index/odlarstod/Specialstod.html<br />
En areal som tillfälligt inte odlas uppfyller kriterierna för<br />
åker, men inget gårdsstöd betalas för arealen. Stödberättigande<br />
i fråga om gårdsstödet är inte växthusarealer<br />
med permanenta grödor (t.ex. perenner), vindruva, minst<br />
femåriga prydnadsviden för flätning, minst femåriga<br />
prydnadsväxter som skördas kontinuerligt samt minst<br />
5<br />
35
36<br />
femårigt snittgrönt eller minst femåriga barrväxter till<br />
snitt. Gårdsstödsegenskapen för dessa arealer är dock<br />
åker.<br />
PERMANENT BETESMARK (B)<br />
Permanent betesmark avser mark som används för<br />
odling av gräsväxter eller andra vallfoderväxter antingen<br />
på naturlig väg (självförnyande) eller genom odling<br />
(sådd) och som inte har ingått i växtföljden under de<br />
fem senaste åren. Som växtföljd betraktas bl.a. sådan<br />
vallodling där den gamla vallen bryts upp med bestämda<br />
mellanrum (t.ex. förstörs med bekämpningsmedel och/<br />
eller plöjs) och nytt vallutsäde sås in.<br />
Med sådd av permanent betesmark avses att en vall hålls<br />
lämplig för foderproduktion med hjälp av odlingsåtgärder.<br />
En permanent betesmark får därmed besås med<br />
utsäde av gräsväxter eller andra vallfoderväxter för att<br />
exempelvis förhindra att skadliga växter sprider sig. Permanent<br />
betesmark bör avvika tydligt från växtbestånd<br />
i naturtillstånd. Det gäller också att notera att skötseln<br />
av permanent betesmark (se punkt 9.2.5) förutsätter att<br />
områdena hålls öppna genom betesgång, slåtter eller röjning.<br />
Så kan t.ex. varken vassruggar som inte slagits/inte<br />
röjts eller områden som är täckta av vatten anmälas som<br />
permanent betesmark.<br />
På permanent betesmark får högst 1/3 av arealen vara<br />
täckt av träd eller buskar och på området får det växa<br />
högst 50 träd per hektar. Skogsmark kan ändå inte vara<br />
permanent betesmark.<br />
Permanent betesmark bör under de fem senaste åren ha<br />
använts endast för odling av gräs- eller vallfoderväxter.<br />
Permanent betesmark är inte en areal<br />
• som omfattas av en produktionsändringsförbindelse<br />
eller av en sådan förbindelse att inte odla som avses<br />
i AVTRPL, AVTREL eller AVSTÖL<br />
• som omfattas av ett 5-, 10- eller 20-årigt avtal om miljöspecialstöd<br />
när avtalet har ingåtts för åker<br />
• som har legat i träda under de fem senaste åren<br />
• som har ingått i växtföljden under de fem senaste åren<br />
• där det under de fem senaste åren har vuxit ett blandat<br />
växtbestånd (andra växter än gräs- och vallfoderväxter<br />
i blandningen)<br />
• som har röjts under de fem senaste åren.<br />
Vid fastställandet av arealen permanenta betesmarker år<br />
<strong>2010</strong> används situationen den sista dagen för ansökan om<br />
stöd som granskningstidpunkt. Den sista ansöknings-<br />
dagen är 30.4.<strong>2010</strong> och som retroaktiv femårsperiod vid<br />
granskningen används därför 1.5.2005–30.4.<strong>2010</strong>.<br />
Med gräsväxt eller annan vallfoderväxt avses alla sådana<br />
vallväxter som av tradition växer på naturängar eller vars<br />
frön vanligen används i utsädesblandningar för betesmarker<br />
och ängar.<br />
Permanenta betesmarker omfattas inte av krav att hålla<br />
djur på bete och de behöver inte vara inhägnade.<br />
AREAL SOM ANVÄNDS FÖR ANNAT ÄN<br />
JORDBRUK (D)<br />
Av de områden som berättigar till gårdsstöd ska områden<br />
som inte odlas och vars gårdsstödsegenskap är areal<br />
som används för annat än jordbruk avskiljas till separata<br />
basskiften. Till områden som inte odlas räknas sten- och<br />
stubbhögar, oavslutade nyröjningar, skogsholmar, åkrar<br />
med kraftig buskvegetation, våtmarker och sedimenteringsbassänger.<br />
Areal som ingår i ett avtal om miljöspecialstöd men inte<br />
ingår i vare sig åkerareal, permanenta betesmarker eller<br />
skogsmark uppges med gårdsstödsegenskapen D. Som<br />
växtkod för arealen används då Specialstödsavtal, annan<br />
areal, för att stöd enligt specialstödsavtalet ska kunna<br />
betalas för området.<br />
SKOGSMARK (E)<br />
Skogsbete räknas till skogsmark. Hagmarker och andra<br />
områden som på grund av ett stort antal träd inte duger<br />
som permanenta betesmarker hör till skogsmarken. Åkrar<br />
som beskogats eller bearbetats för beskogning räknas<br />
också till skogsmark. Julgransodlingar är skogsmark.<br />
Om ett avtal om miljöspecialstöd har ingåtts för ett<br />
område som är skogsmark måste området utgöra ett<br />
separat basskifte. Som växtkod för området används då<br />
Specialstödsavtal, skogsmark, för att stöd enligt specialstödsavtalet<br />
ska kunna betalas för området.<br />
Också arealer som beskogats i enlighet med EU:s<br />
program för åkerbeskogning uppges som skogsmark.<br />
5.3 Användning av stödrättigheter<br />
Utbetalningen av gårdsstöd förutsätter att stödrättigheterna<br />
används på motsvarande mängd stödberättigande<br />
areal. Stödrättigheterna kan användas bara på stödberättigande<br />
areal inom stödregionen i fråga. Stödrättigheterna<br />
förblir hos sin ägare om de används aktivt, dvs. om
stödrättigheternas innehavare beviljas gårdsstöd på basis<br />
av stödrättigheterna. Stödrättigheterna ska användas<br />
minst vartannat år för att de ska förbli aktiva. Som bäst<br />
Tabell 2. Användningen av stödrättigheter de kommande åren<br />
Stödrättigheten har använts det aktuella året = x<br />
Stödrättigheten har inte använts det aktuella året = o<br />
Eftersom en gård kan inneha olika typer av stödrättigheter<br />
som har olika värde och olika egenskaper ska<br />
stödrättigheterna placeras i en viss användningsordning.<br />
Ordningsföljden spelar ingen roll om jordbrukaren uppger<br />
en godtagbar stödberättigande areal som är lika stor<br />
som eller större än de stödrättigheter som han eller hon<br />
innehar 15.6.<strong>2010</strong>. Då blir alla stödrättigheter använda.<br />
Om stödrättigheterna överskrider den stödberättigande<br />
arealen eller om en del av stödrättigheterna blir outnyttjade<br />
av någon annan orsak är det bra att veta vilka<br />
stödrättigheter som blir outnyttjade.<br />
pågår dock en övergångsperiod och vidstående tabell<br />
åskådliggör därför hur stödrättigheterna används under<br />
de kommande åren.<br />
2007 2008 2009 <strong>2010</strong> 2011 2012<br />
x o o gården behåller<br />
stödrättigheten<br />
om den används<br />
det aktuella året<br />
x o gården behåller<br />
stödrättigheten<br />
om den används<br />
det aktuella året<br />
x o o stödrättigheten<br />
dras in till reserven<br />
på basis av att<br />
den inte använts<br />
två år i rad<br />
x o gården behåller<br />
stödrättigheten<br />
om den används<br />
det aktuella året<br />
x o o stödrättigheten<br />
dras in till reserven<br />
på basis av att<br />
den inte använts<br />
två år i rad<br />
För att ansökan om stöd ska förenklas har administrationen<br />
fastställt en viss användningsordning enligt vilken<br />
alla gårdars stödrättigheter i regel kommer att användas.<br />
Om jordbrukaren vill låta bli att använda någon annan<br />
stödrättighet än de stödrättigheter som enligt användningsordningen<br />
står sist i tur kan detta göras genom en<br />
anmälan på den förhandsifyllda blanketten 103C, som ska<br />
begäras särskilt hos kommunens landsbygdsnäringsmyndighet<br />
och återlämnas dit senast 15.6.<strong>2010</strong>.<br />
5<br />
37
38<br />
Användningsordning<br />
Enligt stödregion (A-regionen, B-C1-regionen eller C2-<br />
C4-regionen)<br />
Särskilda stödrättigheter<br />
1. de stödrättigheter som senast har använts år 2007<br />
I. i ordningsföljd enligt värde, med början från den<br />
värdefullaste<br />
a. stödrättigheter i sökandens ägo<br />
b. hyrda stödrättigheter<br />
2. de stödrättigheter som senast har använts år 2008<br />
I. i ordningsföljd enligt värde, med början från den<br />
värdefullaste<br />
a. stödrättigheter i sökandens ägo<br />
b. hyrda stödrättigheter<br />
3. de stödrättigheter som senast har använts år 2009<br />
I. i ordningsföljd enligt värde, med början från den<br />
värdefullaste<br />
a. stödrättigheter i sökandens ägo<br />
b. hyrda stödrättigheter<br />
Stödrättigheter<br />
1. de stödrättigheter som senast har använts år 2007<br />
I. i ordningsföljd enligt värde, med början från den<br />
värdefullaste<br />
a. stödrättigheter i sökandens ägo<br />
b. hyrda stödrättigheter<br />
2. de stödrättigheter som senast har använts år 2008<br />
I. i ordningsföljd enligt värde, med början från den<br />
värdefullaste<br />
a. stödrättigheter i sökandens ägo<br />
b. hyrda stödrättigheter<br />
3. de stödrättigheter som senast har använts år 2009<br />
I. i ordningsföljd enligt värde, med början från den<br />
värdefullaste<br />
a. stödrättigheter i sökandens ägo<br />
b. hyrda stödrättigheter<br />
Stödrättigheterna används inom dessa grupper på så sätt<br />
att man först använder hela stödrättigheter (sådana som<br />
motsvarar en hektar) och sist de i hektar uttryckt minsta<br />
stödrättigheterna.<br />
5.4 Överföring av stödrättigheter<br />
Stödrättigheter kan överföras antingen genom tillfällig<br />
uthyrning eller genom varaktig överföring av äganderätten.<br />
I stödrättighetsregistret registreras både ägaren och<br />
innehavaren av stödrättigheter. Stödrättigheterna har<br />
registrerats inom gården (lägenhetssignumet) i fysiska<br />
eller juridiska personers ägo. Överföringar av äganderätten<br />
sker mellan dessa personer. Innehavet av stödrättigheter<br />
och överföringar av innehavet registreras däremot<br />
på gårdsnivå (lägenhetssignum). Det är t.ex. möjligt att<br />
överföra äganderätten till stödrättigheter inom en gård<br />
(under ett och samma lägenhetssignum) men inte enbart<br />
innehavet.<br />
Gårdsstöd betalas på basis av de stödrättigheter som en<br />
gård innehar under stödåret. Innehavet av stödrättigheter<br />
följs upp per stödår.<br />
Överföringar av stödrättigheter för stödåret <strong>2010</strong> ska<br />
anmälas senast 15.6.<strong>2010</strong>. Det finns en särskild anvisning<br />
om överföring av stödrättigheter som innehåller närmare<br />
information om anmälan om överföringar. Överföringarna<br />
av stödrättigheter är av två olika slag: överföringar av<br />
äganderätten som är möjliga utan att motsvarande areal<br />
överförs och överföringar av innehavet (hyrning,) som alltid<br />
förutsätter att motsvarande mängd stödberättigande<br />
areal överförs till mottagaren av stödrättigheterna.<br />
Alla gårdar får per post den förhandsifyllda stödrättighetsblanketten<br />
103A, som upptar en lista över alla<br />
stödrättigheter som ägs och/eller innehas av gården samt<br />
en lista över de stödrättigheter som efter att ha överförts<br />
innehas av en annan gård. De aktiva jordbrukarna får<br />
också överföringsblankett 103B, med vilken överföringar<br />
av innehavet av och/eller äganderätten till stödrättigheter<br />
anmäls till landsbygdsnäringsmyndigheten i den kommun<br />
där den överlåtande gården är belägen. Försändelsen<br />
innehåller också anvisningar för genomförande av<br />
överföringarna. Anvisningarna (Gårdsstöd, Överföringar<br />
av stödrättigheter, Villkor och anvisningar för överföringen<br />
<strong>2010</strong>) innehåller närmare upplysningar om<br />
villkoren och hindren för överföringar.
5.5 Nationell reserv<br />
Indragning av oanvända stödrättigheter<br />
till den nationella reserven<br />
Stödrättigheterna ska användas åtminstone vartannat<br />
år. Stödrättigheter som inte har använts under två på<br />
varandra följande år överförs till den nationella reserven<br />
utan vederlag. Se tabellen i punkt 5.3.<br />
Oanvända stödrättigheter återgår till den nationella<br />
reserven om inte stödrättighetsinnehavaren kan visa att<br />
orsaken till att de inte använts är ett oöverstigligt hinder<br />
(force majeure) eller exceptionella förhållanden. Före<br />
indragningen ska jordbrukarna höras.<br />
De som äger stödrättigheter kan också frivilligt överlåta<br />
stödrättigheter till den nationella reserven med en fritt<br />
formulerad ansökan som lämnas till den ELY-central på<br />
vars område gårdsbruksenheten driftscentrum ligger.<br />
Om gården saknar driftscentrum lämnas ansökan till den<br />
ELY-central på vars område merparten av gårdens åkrar<br />
ligger.<br />
Ansökan om stödrättigheter<br />
ur den nationella reserven<br />
Stödrättigheter kan i vissa fall beviljas ur den nationella<br />
reserven. Ansökan om tilldelning ur reserven ordnas<br />
årligen och sista dagen för den ansökan är i år<br />
30.4.<strong>2010</strong>. Den nationella reserven administreras av<br />
ELY-centralerna, som också behandlar ansökningarna<br />
om tilldelning ur reserven och fattar beslut med anledning<br />
av ansökningarna. Den separata anvisningen<br />
Ansökan om stödrättigheter ur den nationella reserven år<br />
<strong>2010</strong> och ansökningsblankett nr 289 finns på webbadressen<br />
http://lomake.mmm.fi. Man kan också begära dem<br />
av kommunens landsbygdsnäringsmyndighet eller av<br />
ELY-centralen.<br />
Alla ansökningsgrunder för att ansöka om stödrättigheter<br />
ur den nationella reserven var inte klara då<br />
ansökningsguiden gick i tryck. De framgår av den ovan<br />
nämnda guiden om ansökan ur reserven.<br />
5<br />
39
40<br />
6. Kompensationsbidrag och miljöstöd<br />
med tilläggsdelar samt stöd för<br />
ickeproduktiva investeringar<br />
Nytt <strong>2010</strong><br />
• Vid uträknandet av djurtätheten för den nationella<br />
tilläggsdelen till kompensationsbidraget (LFA-tillägget)<br />
beaktas endast de hästar, hongetter och tackor<br />
som har beviljats nationellt stöd för husdjursproduktion<br />
år 2009. För hästar är det minsta antalet 1,5 de.<br />
• Om den sökande vill att svinen för LFA-tillägget tas<br />
annanstans än från svinregistret, måste kommunens<br />
landsbygdsnäringsmyndighet underrättas om saken.<br />
• De som ingått förbindelse om miljöstöd år 2008 ska<br />
senast 30.4.<strong>2010</strong> ha utarbetat en kartläggning av naturens<br />
mångfald på gårdsbruksenheten. I punkt 6.4.3<br />
berättas om hur man utarbetar kartläggningen.<br />
• Villkoren för naturvårdsåkrar har preciserats. Mer<br />
information om naturvårdsåkrarna ingår i punkt 6.1.2.<br />
• Villkoren för tagandet av jordprover för den markkartering<br />
som ingår i miljöstödets basåtgärder samt i tillläggsåtgärderna<br />
preciserad kvävegödsling av åkerväxter<br />
och preciserad kvävegödsling av trädgårdsväxter<br />
har preciserats. Mer om preciseringarna i punkterna<br />
6.4.3och 6.4.4.<br />
• Från och med vinterperioden <strong>2010</strong> -2011 kan höstsäd<br />
användas för att uppfylla kraven i samband med tillläggsåtgärderna<br />
med växttäcke. Mer om detta i punkt<br />
6.4.4.<br />
• Stödnivån för specialstöd för skötsel av vårdbiotoper<br />
stiger från nuvarande 135 euro till 200 euro på småskaliga<br />
vårdbiotoper (5–30 ar).<br />
• Registrerade föreningar kan ansöka om specialstödsavtal<br />
för främjande av naturens och landskapets<br />
mångfald utöver de tidigare specialstöden för skötsel<br />
av vårdbiotoper och skötsel av mångfunktionella<br />
våtmarker.<br />
• Stödet för icke-produktiva investeringar som gäller<br />
anläggande av mångfunktionella våtmarker och stödområdet<br />
för specialstöd för skötsel av mångfunktionell<br />
våtmark utsträcks till området kring Kvarken och<br />
Bottenviken.<br />
• Stödtaket för stöd för icke-produktiva investeringar<br />
som gäller anläggande av mångfunktionella våtmarker<br />
stiger till 11500 euro per hektar. För små objekt är<br />
stödet högst 3226 €/objekt<br />
• Stödtaken för stöd för icke-produktiva investeringar<br />
som gäller inledande röjning och inhägning av värdefulla<br />
vårdbiotoper höjs och stödets storlek graderas<br />
utifrån storleken på området.<br />
OBS. Den nationella tilläggsdelen till miljöstödet är i<br />
kraft för sista året.<br />
Med kompensationsbidraget säkerställs markens användning<br />
för jordbruksändamål i ogynnsamma områden. Dess<br />
syfte är bland annat att bevara landsbygden livskraftig<br />
och främja miljövänliga odlingssystem. Den nationella<br />
tilläggsdelen till kompensationsbidraget stöder målen för<br />
kompensationsbidraget, i synnerhet på husdjursgårdarna.<br />
Jordbrukaren förbinder sig till kompensationsbidraget<br />
och dess nationella tillägg för samma femårsperiod.<br />
Utbetalning av bägge stöden söks i samband med vårens<br />
huvudstödansökan vart och ett förbindelseår.<br />
Miljöstödet för jordbruket består av tre olika delar: bas-<br />
och tilläggsåtgärder samt avtal om specialstöd. När<br />
jordbrukaren ingår en femårig förbindelse om miljöstöd<br />
iakttar han eller hon basåtgärderna på gårdens hela<br />
åkerareal. Jordbrukaren kan välja mellan flera alternativa<br />
tilläggsåtgärder. Avtalen om specialstöd är fem- eller<br />
tioåriga avtal som ingås mellan jordbrukaren och staten.<br />
Också registrerade föreningar har möjlighet att delta i<br />
vissa miljöspecialstöd. Miljöstödet kompletteras av det<br />
system med stöd för icke-produktiva investeringar som är<br />
avsett för såväl jordbrukare som föreningar.<br />
6.1 Betalning av<br />
kompensationsbidrag<br />
och miljöstöd<br />
Betalning av kompensationsbidrag: se Ifyllningsanvisningarna<br />
<strong>2010</strong>.<br />
Betalning av miljöstöd: se Ifyllningsanvisningarna <strong>2010</strong>.<br />
6.1.1 Allmänna förutsättningar<br />
Kompensationsbidraget och miljöstödet ingår i EU:s<br />
åtgärder för utveckling av landsbygden. Under programperioden<br />
2007–2013 finansierar EU 28 % av det kompensationsbidrag<br />
och miljöstöd som betalas till jordbrukaren<br />
medan resterande 72 % betalas av nationella medel. Undantag<br />
är avtal om miljöspecialstöd för anläggande och<br />
skötsel av skyddszon samt för effektiviserad minskning av<br />
näringsbelastningen, där EU:s finansieringsandel är 45 %<br />
från och med år <strong>2010</strong>.<br />
Det finns alltjämt också gällande förbindelser från år<br />
2006 som ingåtts under den föregående programperioden<br />
(2000–2006).<br />
En jordbrukare som har förbundit sig till miljöstödet kan<br />
också ansöka om miljöspecialstöd och stöd för icke-produktiva<br />
investeringar. I punkt 6.4.5 berättas om specialstöden<br />
och i punkt 6.4.6 om stöden för icke-produktiva<br />
investeringar.
Jordbrukaren kan vid behov begära hjälp av kommunens<br />
landsbygdsnäringsmyndigheter, rådgivningsorganisationerna<br />
och EU-assistenterna när det gäller frågor i<br />
samband med miljöstödet.<br />
En grundläggande förutsättning för utbetalning för<br />
förbindelser om kompensationsbidrag och miljöstöd för<br />
programperioden 2007–2013 är att de s.k. tvärvillkoren<br />
iakttas. Mer information om tvärvillkoren ingår i kapitel<br />
9 i ansökningsguiden, de guider som skickats till jordbrukarna<br />
samt i förbindelsevillkoren. I förbindelser om kompensationsbidrag<br />
för programperioden 2000–2006 har<br />
tvärvillkoren ersatt normal god jordbrukarsed. I fråga om<br />
miljöstödsförbindelser för programperioden 2000–2006<br />
iakttas dock alltjämt normal god jordbrukarsed.<br />
En allmän förutsättning för betalning av kompensationsbidrag<br />
och miljöstöd är ytterligare att skörd har bärgats<br />
från den åkerareal som är föremål för stöd eller att<br />
åkerarealen sköts på det sätt som beskrivs i punkt 6.1.2.<br />
Rörflen kan bärgas också på våren.<br />
Odlingen och skötseln av åkerarealen ska uppfylla<br />
tvärvillkorens minimikrav. Enligt minimikraven ska bl.a.<br />
sådden eller planteringen vara utförd senast den 30 juni.<br />
Om det gäller trädgårdsväxter i grupp 1 som sås eller<br />
planteras senare, ska skiftet besås med en förgröda senast<br />
den 30 juni. Om sallatsväxter, kinakål, blomkål eller broccoli<br />
planteras på skiftet behöver ingen förgröda sås.<br />
För vissa trädgårdsgrödor finns fastställda krav på planttäthet<br />
som måste uppfyllas. Kraven på planttäthet är<br />
följande:<br />
Jordgubbe, åkerbär och 15 000 växter/ha<br />
allåkerbär<br />
1)<br />
Vinbär och krusbär 2 200 växter/ha<br />
Hallon 2 800 växter/ha<br />
Havtorn, bärhäggmispel 800 växter/ha<br />
Buskblåbär 2 250 växter/ha<br />
Fruktträd 400 växter/ha<br />
1) Om de ovan nämnda växterna odlas så att plast inte<br />
används för att täcka markytan och de revplantor som<br />
uppstår får slå rot bredvid moderplantan, kan planttätheten<br />
under den första växtperioden vara mindre,<br />
men dock minst 11 000 plantor per hektar. Den slutliga<br />
planttätheten (15 000 plantor/ha) måste då uppnås<br />
under den växtperiod som följer på planteringsåret.<br />
6.1.2 Områden som kan betalas<br />
kompensationsbidrag och miljöstöd<br />
Areal i odling med jordbruks- och trädgårdsgrödor<br />
Kompensationsbidrag och miljöstöd kan betalas för<br />
åkerskiften som godkänts som stödberättigande i fråga<br />
om dessa stöd (se punkt 6.7) och som har anmälts i den<br />
årliga stödansökan och är i jordbrukarens besittning<br />
senast 15.6.<strong>2010</strong>.<br />
Kompensationsbidrag och miljöstöd kan betalas för åkerareal<br />
som är i odling med jordbruks- och trädgårdsgrödor.<br />
Som åkerareal i odling betraktas också en åkerareal där<br />
växterna inte producerar skörd det första odlingsåret, men<br />
bildar ett ovanjordiskt växtbestånd. Sådana växter är bl.a.<br />
rörflen, kummin, jordgubbe, bärbuskar och fruktträd.<br />
Gröngödslingsvall<br />
Kompensationsbidrag och miljöstöd kan betalas för ett<br />
skifte som har anmälts som gröngödslingsvall i kolumn S<br />
på jordbruksskiftesblankett 102B. Som gröngödslingsvall<br />
kan anmälas ett vallskifte som anläggs för gröngödsling<br />
eller som året innan har anlagts i skyddssäd och vars<br />
skörd utnyttjas som en del av växtföljden på sådant sätt<br />
att skörden på hösten lämnas obärgad och utnyttjas som<br />
gödsel under nästa växtperiod. Det går också att bärga<br />
skörden från ett skifte som anmälts som gröngödslingsvall.<br />
Jordbrukaren ska på begäran påvisa växtföljden för<br />
ett skifte som anmälts som gröngödslingsvall.<br />
Utsädet som använts för anläggning av gröngödslingsvallen<br />
bör till minst 20 % av vikten bestå av kvävefixerande<br />
grödor. Använda utsädesmängder antecknas i<br />
punkten för tilläggsuppgifter på jordbruksskiftesblankett<br />
102B. Den sammanlagda arealen av jordbruksskiften<br />
som anmäls som gröngödslingsvall i den årliga stödansökan<br />
kan utgöra högst 50 % av summan av de stödberättigande<br />
skiftenas arealer. Samma areal kan anmälas som<br />
gröngödslingsareal på jordbruksskiftesblanketten under<br />
högst två på varandra följande år.<br />
Gröngödslingsvallen får avslutas såväl kemiskt som genom<br />
bearbetning. Syftet med gröngödslingsvallen måste<br />
beaktas då växtligheten bryts upp. Under det år som<br />
följer på gröngödslingsperioden får området inte uppges<br />
som någon som helst form av icke odlad åker som sköts,<br />
areal som tillfälligt inte odlas eller areal som inte odlas.<br />
Areal som används för honungsproduktion<br />
Kompensationsbidrag och miljöstöd kan betalas för ett<br />
åkerskifte där det växer lämpliga grödor som används för<br />
6<br />
41
42<br />
honungsproduktion, t.ex. honungsfacelia eller rödklöver.<br />
Jordbrukaren måste på begäran påvisa att åkern används<br />
inom den honungsproduktion som bedrivs på hans gård.<br />
Vissa åkerarealer som omfattas<br />
av avtal om miljöspecialstöd<br />
Kompensationsbidrag och miljöstöd kan betalas för<br />
åkerarealer som omfattas av 5- och 10-åriga avtal om<br />
främjande av naturens mångfald, utvecklande och vård av<br />
landskapet samt främjande av naturens och landskapets<br />
mångfald. För att stöd skall betalas förutsätts att avtalsarealen<br />
har skötts enligt den plan som ingår i avtalet.<br />
Skördeskador och utvintringsskador<br />
Om skörden på en åker har blivit obärgad på grund av<br />
skördeskada eller motsvarande orsak kan kompensationsbidrag<br />
och miljöstöd betalas förutsatt att skötseln<br />
av den odlade åkerarealen uppfyller tvärvillkorens krav.<br />
Emellertid måste en skriftlig anmälan om skördeskadan<br />
göras till landsbygdsnäringsmyndigheten i den kommun<br />
där gårdsbruksenheten är belägen, omedelbart när<br />
skadan upptäcks. I anmälan specificeras skördeskadan<br />
eller den motsvarande orsaken. Det rekommenderas att<br />
anmälan görs med blankett 118.<br />
Om det förekommer utvintringsskador på ett jordbruksskifte<br />
kan stöd betalas förutsatt att skötseln av den<br />
odlade åkerarealen uppfyller tvärvillkorens krav och<br />
att merparten av skiftets areal har ett växtbestånd som<br />
producerar en skörde- och marknadsföringsduglig skörd.<br />
Om det till följd av utvintringsskador inte är möjligt att<br />
producera en bärgnings- och marknadsföringsduglig<br />
skörd på merparten av skiftets areal, kan stöd för det<br />
berörda skiftet inte betalas ifall området med utvintringsskador<br />
inte sås om på nytt på våren.<br />
Dikesrenar, skyddsremsor och mångfaldsremsor<br />
Arealen av dikesrenar, skyddsremsor och mångfaldsremsor<br />
som uppfyller miljöstödets krav kan inkluderas i skiftets<br />
areal och betalas kompensationsbidrag och miljöstöd förutsatt<br />
att området har skötts enligt miljöstödsvillkoren. Om<br />
skyddsremsan är över 3 meter bred och i medeltal högst 10<br />
meter bred måste den avskiljas till ett separat jordbruksskifte<br />
och då uppges skyddsremsa som odlad växt i kolumn S<br />
på jordbruksskiftesblankett 102B. För dessa skyddsremsor<br />
som uppgetts som separata jordbruksskiften kan betalas<br />
kompensationsbidrag och miljöstöd.<br />
Odlingstekniska vändtegar<br />
Kompensationsbidrag och miljöstöd kan betalas för en<br />
över tre meter bred vändteg som lämnats av odlingstekniska<br />
orsaker, då denna avskiljts till ett särskilt jordbruks-<br />
skifte och är täckt av vallgröda. På nämnda vallskifte, som<br />
på jordbruksskiftesblanketten anmäls som ett- eller flerårig<br />
torrhö- eller ensilagevall, förutsätts inte att skörden bärgas,<br />
men växtbeståndet måste ändå slås eller skötas t.ex.<br />
genom betesgång. Odlingstekniska vändtegar ingår inte i<br />
odlingen av spannmål, oljeväxter och proteingrödor.<br />
Icke odlad åker som sköts (på vissa villkor)<br />
Till icke odlad åker som sköts räknas olika typer av naturvårdsåkrar<br />
samt svart-, stubb- och grönträda. Av dessa<br />
betalas miljöstöd endast för naturvårdsåkrar.<br />
Kompensationsbidrag kan betalas för icke odlad åkerareal<br />
som har skötts enligt tvärvillkoren. Den icke odlade<br />
åkerarealen som sköts, dvs. den sammanlagda areal<br />
som uppgetts som naturvårdsåker, svart-, stubb- eller<br />
grönträda, får utgöra högst 50 % av gårdens areal som<br />
berättigar till kompensationsbidrag för att kompensationsbidrag<br />
skall kunna betalas för hela den skötta icke<br />
odlade arealen. Den ovan nämnda skötta icke odlade<br />
arealen för vilken kompensationsbidrag kan betalas får<br />
ändå inte vara större än den areal som har uppgetts vara i<br />
odling med jordbruks- och trädgårdsgrödor.<br />
Exempel: En gård har 100 hektar åker som berättigar<br />
till stöd i fråga om kompensationsbidrag. Arealen<br />
anmäls på följande sätt år <strong>2010</strong>:<br />
korn 10 ha<br />
havre 30 ha<br />
naturvårdsåker + grön- + stubb- + svartträda =<br />
icke odlad åker som sköts 58 ha<br />
gröngödslingsvall 1 ha<br />
område som tillfälligt inte odlas 1 ha<br />
Eftersom det finns sammanlagt 41 ha som odlas med<br />
jordbruks- och trädgårdsgrödor (korn 10 ha, havre 30 ha,<br />
gröngödslingsvall 1 ha) kan kompensationsbidrag betalas<br />
för högst 41 ha åker som anmälts som icke odlad åker<br />
som sköts. I exemplet har jordbrukaren ändå uppgett 58<br />
ha icke odlad åker som sköts, vilket således innebär att<br />
17 ha av den areal som anmälts som icke odlad åker som<br />
sköts blir utan kompensationsbidrag. Kompensationsbidrag<br />
betalas för sammanlagt 82 ha. För området som<br />
tillfälligt inte odlas betalas inget kompensationsbidrag.<br />
Naturvårdsåkrar<br />
Naturvårdsåkrar är fleråriga vallåkrar och mångfaldsåkrar.<br />
Mångfaldsåkrarna delas in i vilt- och landskapsåkrar<br />
samt åkrar som besåtts med ängsväxter. För naturvårdsåkrar<br />
betalas samma stöd för basåtgärder i enlighet med<br />
växtbeståndet på åkern, oavsett om det är fråga om en<br />
växtodlingsgård eller en husdjursgård.
Naturvårdsåkrar kan betalas kompensationsbidrag på<br />
de villkor som anges ovan.<br />
Miljöstöd för naturvårdsåkrar betalas bara för den stödberättigande<br />
areal som innehas av jordbrukare som ingått<br />
förbindelse för programperioden 2007–2013. Då måste<br />
skötselkraven nedan följas. Miljöstöd betalas för högst 15 %<br />
av gårdens årliga sammanlagda åkerareal som berättigar<br />
till stöd. Åkerareal som har uppgetts som naturvårdsåker,<br />
men som överskrider arealen om 15 %, betraktas som<br />
grönträda och ska skötas enligt tvärvillkoren.<br />
I situationer där naturvårdsåker har uppgetts för icke<br />
stödberättigande områden eller områden som omfattas<br />
av förbindelser för programperioden 2000–2006 betraktas<br />
området som grönträda och dessa områden ska<br />
skötas i överensstämmelse med tvärvillkoren. Det rekommenderas<br />
att sådana områden uppges som grönträda på<br />
jordbruksskiftesblankett 102B i stödansökan.<br />
Stöd för naturvårdsåkrar betalas inte för åker i sedvanlig<br />
odling med vall- eller gräsväxter eller för permanent<br />
betesmark. Stöd betalas inte heller för annan areal som<br />
omfattas av specialstödsavtal än åkerareal i ekologisk<br />
produktion eller ekologisk husdjursproduktion. Miljöstöd<br />
för naturvårdsåker kan betalas för ett skifte som<br />
omfattas av specialstödsavtal om placering av flytgödsel<br />
i åker eller effektiviserad användning av stallgödsel, om<br />
det inte ansöks om utbetalning av dessa specialstöd.<br />
När det gäller nya miljöstödsförbindelser som<br />
ingås år <strong>2010</strong> kan stöd för naturvårdsåkrar betalas<br />
endast om minst 5 %, dock minst 0,5 ha, av jordbrukarens<br />
åkerareal som kan få miljöstöd består av<br />
naturvårdsåker under hela förbindelseperioden.<br />
Fleråriga vallåkrar<br />
Fleråriga vallåkrar bidrar till vattenskyddet genom att de<br />
långvarigt skyddar åkern mot erosion till följd av regn-,<br />
smält- och flödvatten, förbättrar åkermarkens struktur<br />
och sammansättning, minskar behovet att använda<br />
växtskyddsmedel samt ökar mängden organiskt material<br />
i jordmånen. De inverkar också gynnsamt på naturens<br />
mångfald.<br />
Växtligheten på fleråriga vallåkrar ska anläggas senast den<br />
30 juni genom sådd av fleråriga vall- eller gräsväxters frö.<br />
Fröblandningen får innehålla högst 20 % frö av kvävefixerande<br />
växter. Växtligheten får anläggas redan året innan<br />
i skyddssäd eller annan skyddsgröda eller genom sådd i<br />
stubben. Fleråriga vallåkrar kan också utgöras av fleråriga<br />
vallar som anlagts tidigare. I samband med att växtligheten<br />
anläggs är det möjligt att gödsla litet för att växtligheten<br />
ska bli täckande. Vid gödslingen iakttas de fastslagna<br />
gödslingsnivåerna för anläggandet av gröngödslingsvall<br />
enligt tabellerna 3 och 4 i förbindelsevillkoren.<br />
Det är inte obligatoriskt med årlig slåtter av växtligheten<br />
på fleråriga vallåkrar. Åkrarna måste dock alltid slås om<br />
det är nödvändigt för att förhindra spridningen av ogräs<br />
och i vilket fall som helst minst vart tredje år. Dessutom<br />
ska man se till att buskar och träd inte kommer åt<br />
att växa på området. Om växtligheten slås ska slåttern<br />
utföras vid en sådan tidpunkt och på ett sådant sätt att de<br />
vilda arternas levnadsförhållanden beaktas. Slåttern får<br />
således inte äventyra fåglarnas häckning och däggdjurens<br />
ungar. Slåttern får inte utföras så att man kör runt åkern<br />
med början från kanterna in mot mitten. Slåtterresterna<br />
får föras bort och utnyttjas ekonomiskt. Betesgång är tilllåten,<br />
om åkerns yta förblir täckt av hö och gräs året runt.<br />
Växtskyddsmedel får inte användas på fleråriga vallåkrar.<br />
De får inte heller bearbetas utom i samband med att<br />
växtligheten anläggs eller avslutas. Kravet på växttäcke<br />
på naturvårdsåkrar kan inte frångås.<br />
Fleråriga vallåkrar ska bevaras på samma skifte minst två<br />
vegetationsperioder. Fleråriga vallåkrar får brytas upp<br />
efter det andra året med början från 1.9 eller från och med<br />
15.7 om växtligheten på fleråriga vallåkrar avslutas med<br />
sådd av en gröda som sås på hösten. På hösten måste<br />
växtligheten brytas upp mekaniskt, genom plöjning eller<br />
bearbetning, utan växtskyddsmedel. Om inget nytt växtbestånd<br />
sås på hösten ska bearbetningen utföras så sent<br />
på hösten som möjligt. Det rekommenderas att växtligheten<br />
avslutas först följande vår.<br />
Tabellen nedan innehåller en sammanställning av<br />
centrala frågor i anslutning till anläggande, skötsel och<br />
avslutande av fleråriga vallåkrar.<br />
Mångfaldsåkrar<br />
Syftet med mångfaldsåkrar är att öka naturens mångfald<br />
genom att gynna de vilda arternas levnadsförhållanden<br />
och erbjuda vilda djur näring och platser där de får skydd<br />
och kan fortplanta sig i åkermiljön. Mångfaldsåkrarna<br />
gör också jordbrukslandskapet mångsidigare.<br />
Mångfaldsåkrarna ska anläggas med fröblandningar<br />
innehållande frön av ängsväxter, viltväxter eller landskapsväxter<br />
senast den 30 juni. Vilt- och landskapsväxter<br />
ska sås årligen och i samband med sådden ska man<br />
6<br />
43
44<br />
försöka åstadkomma ett tillräckligt växtbestånd. Växtligheten<br />
på mångfaldsåkrar får det första året inte anläggas<br />
genom direktsådd i fjolårets vall. Sådd i stubben och<br />
användning av inhemskt frö rekommenderas.<br />
I samband med att växtligheten på mångfaldsåkrar<br />
anläggs är det möjligt att gödsla litet för att växtligheten<br />
ska bli täckande. Vid gödslingen iakttas de fastslagna<br />
gödslingsnivåerna för anläggandet av gröngödslingsvall<br />
enligt tabellerna 3 och 4 i miljöstödets förbindelsevillkor.<br />
En fröblandning med ängsväxter ska innehålla frön av<br />
rödven, fårsvingel eller hårdsvingel och frön av minst<br />
en flerårig ängsväxt. Ängsväxten kan vara ängsklocka,<br />
vitblära, rödklint, färgkulla, backnejlika, tjärblomster,<br />
ängsglim, ängsvädd, skogslyst, prästkrage, åkervädd, fyrkantig<br />
johannesört eller en annan motsvarande ängsväxt.<br />
Klöverarter är inte godtagbara ängsväxter i ängsväxtlighet<br />
som anläggs år <strong>2010</strong> och senare. Dessutom kan utsädesblandningen<br />
av ängsväxter innehålla frön av ettåriga<br />
växter som exempelvis luddvicker eller honungsfacelia.<br />
I en fröblandning med landskapsväxter ska frön av minst<br />
två av följande växter ingå: solros, honungsfacelia, blålusern,<br />
persisk klöver, gullupin, luddvicker, blåklint, malva,<br />
ringblomma, kornvallmo samt vit och gul sötväppling.<br />
En blandning med landskapsväxter kan också innehålla<br />
frön av vall- och gräsväxter, men de får utgöra högst 30 %<br />
av fröblandningen.<br />
En fröblandning med viltväxter ska innehålla frön av<br />
minst två av följande växter: spannmål, bovete, solros,<br />
oljelin, ärt, rybs, raps eller senap, foderkål, foderraps,<br />
oljerättika, foderbetor (fodersockerbeta, blastrova eller<br />
turnips), gräsväxter och klöver. En fröblandning med<br />
viltväxter innehållande gräsväxter och klöver måste<br />
alltid också innehålla frön av någon ettårig växt som inte<br />
är gräs eller klöver. Viltväxterna får sås i rader enligt<br />
växtarten. Mångfaldsåkrar som anlagts med en fröblandning<br />
av viltväxter får inte anläggas i närheten av livligt<br />
trafikerade vägar.<br />
Landskaps- och viltväxter får odlas en eller flera vegetationsperioder<br />
på samma skifte. Landskaps- och viltväxterna<br />
ska bevaras på skiftet åtminstone tills våren efter<br />
sådden. Ängsväxterna ska bevaras på skiftet i minst två<br />
vegetationsperioder.<br />
Det är inte obligatoriskt att slå växtligheten på mångfaldsåkrar.<br />
Man ska se till att buskar och träd inte kommer<br />
åt att växa på området. Om växtligheten slås ska slåttern<br />
utföras vid en sådan tidpunkt och på ett sådant sätt att de<br />
vilda arternas levnadsförhållanden beaktas, vilket innebär<br />
att slåttern inte får påbörjas före den 1 augusti. Med<br />
hänsyn till naturens mångfald ska slåttern utföras så att<br />
den inte äventyrar fåglarnas häckning och däggdjurens<br />
ungar. Slåttern får inte utföras så att man kör runt åkern<br />
med början från kanterna in mot mitten. Slåtterresterna<br />
får föras bort och utnyttjas ekonomiskt. Växtligheten på<br />
åkrar som besåtts med en fröblandning av viltväxter ska<br />
användas för utfodring av villebråd.<br />
Växtskyddsmedel får inte användas på mångfaldsåkrar.<br />
De får inte heller bearbetas utom i samband med att<br />
växtligheten anläggs eller avslutas. Kravet på växttäcke<br />
på naturvårdsåkrar kan inte frångås.<br />
Ett växtbestånd med landskaps- och viltväxter får avslutas<br />
på våren efter sådden. Ett växtbestånd med ängsväxter<br />
får avslutas efter det andra året med början från den<br />
31 augusti, eller från och med den 15 juli om växtligheten<br />
avslutas med sådd av en gröda som sås på hösten. På<br />
hösten ska ängsväxtligheten avslutas mekaniskt, genom<br />
plöjning eller bearbetning. Om inget nytt växtbestånd<br />
sås på hösten ska bearbetningen utföras så sent på hösten<br />
som möjligt. Det rekommenderas att ängsväxtligheten<br />
avslutas först följande vår.
Tabellen nedan innehåller en sammanställning av<br />
centrala frågor i anslutning till anläggande, skötsel och<br />
avslutande av naturvårdsåkrar.<br />
NATURVÅRDS-<br />
ÅKER<br />
Flerårig vallåker Befintlig flerårig vall<br />
eller sådd senast 30.6<br />
det första året.<br />
Åker som besåtts<br />
med ängsväxter<br />
Åker som besåtts<br />
med landskapsväxter<br />
Åker som besåtts<br />
med viltväxter<br />
Anläggande Skötsel Användning<br />
av skörden<br />
Sådd senast 30.6 det<br />
första året.<br />
Sådd årligen senast<br />
30.6.<br />
Sådd årligen senast<br />
30.6.<br />
Hur naturvårdsåkrar som anlagts år 2009<br />
ska uppges år <strong>2010</strong><br />
De områden som år 2009 uppgetts som naturvårdsåkrar<br />
i form av fleråriga vallåkrar och åkrar som besåtts med<br />
ängsväxter och som fått miljöstöd ska år <strong>2010</strong> anmälas<br />
som samma typ av naturvårdsåker på jordbruksskiftesblankett<br />
102B i stödansökan. Skiften som år 2009 uppgetts<br />
som vilt- och landskapsåker kan år <strong>2010</strong> tas i annat<br />
bruk. Också de fleråriga vallåkrar och åkrar som besåtts<br />
med ängsväxter, vars miljöstöd för 2009 har annullerats,<br />
kan tas i annat bruk år <strong>2010</strong>.<br />
Om gårdens areal som kan betalas miljöstöd minskar år<br />
<strong>2010</strong> i förhållande till arealen 2009, kan detta också inverka<br />
på skyldigheten att bevara fleråriga vallåkrar och åkrar<br />
som besåtts med ängsväxter. Exempel: jordbrukaren har<br />
år 2009 haft 50 ha områden som kan betalas miljöstöd<br />
och av dem har 8 ha uppgetts som flerårig vallåker. Stöd<br />
för naturvårdsåker betalades för 7,5 ha. Om jordbrukarens<br />
areal som kan betalas miljöstöd minskar till 40 ha år<br />
<strong>2010</strong>, måste jordbrukaren år <strong>2010</strong> bevara flerårig vallåker<br />
på samma skiften i en omfattning av minst 15 % av de<br />
stödberättigande 40 ha, dvs. 6 ha.<br />
Slåtter, då det är<br />
nödvändigt för<br />
förhindrandet av att<br />
ogräsen sprids, men<br />
minst vart tredje år.<br />
Förbjudet att använda<br />
växtskyddsmedel.<br />
Slåtter tillåten fr.o.m.<br />
1.8. Förbjudet att<br />
använda växtskyddsmedel.<br />
Slåtter tillåten fr.o.m.<br />
1.8. Förbjudet att<br />
använda växtskyddsmedel.<br />
Slåtter tillåten fr.o.m.<br />
1.8. Förbjudet att<br />
använda växtskyddsmedel.<br />
Skörden får forslas<br />
bort och utnyttjas<br />
ekonomiskt.<br />
Betesgång möjlig.<br />
Skörden får forslas<br />
bort och utnyttjas<br />
ekonomiskt.<br />
Skörden får forslas<br />
bort och utnyttjas<br />
ekonomiskt<br />
Skörden måste användas<br />
för utfodring<br />
av vilt.<br />
Avslutande<br />
av växtligheten<br />
Det andra året fr.o.m.<br />
31.8. Vid sådd av en<br />
gröda som sås på hösten<br />
kan växtbeståndet<br />
avslutas fr.o.m. 15.7.<br />
Det andra året fr.o.m.<br />
31.8. Vid sådd av en<br />
gröda som sås på hösten<br />
kan växtbeståndet<br />
avslutas fr.o.m. 15.7.<br />
Våren efter sådd.<br />
Våren efter sådd.<br />
Om gårdens areal som kan betalas miljöstöd ökar år <strong>2010</strong><br />
i förhållande till arealen 2009, får jordbrukaren stöd för<br />
naturvårdsåker också för sådan areal med naturvårdsåker<br />
som uppgavs år 2009 och som då översteg arealgränsen<br />
15 %. Sådan areal behöver dock inte längre uppges som<br />
naturvårdsåker år 2011. Om enligt föregående exempel<br />
den areal som kan betalas miljöstöd ökar från 50 till 60 ha<br />
och jordbrukaren igen uppger 8 ha flerårig vallåker, får<br />
gården miljöstöd för naturvårdsåker för hela arealen om<br />
8 ha, men den 0,5 ha som blev utan stöd 2009 behöver<br />
inte bevaras på skiftet längre år 2011.<br />
Ändringar i besittningen av skiften<br />
Om jordbrukaren kommer i besittning av sådana skiften<br />
som en annan jordbrukare har uppgett som naturvårdsåker,<br />
behöver den nya innehavaren inte följa villkoren<br />
för naturvårdsåker på skiftet. Besittningsöverföringen<br />
måste dock vara motiverad och får inte utföras i syfte att<br />
kringgå stödsystemets målsättningar. Kringgående av<br />
målsättningarna är t.ex. att besittningen av ett skifte som<br />
uppgetts som naturvårdsåker tillfälligt överförs på hösten<br />
till en annan jordbrukare som förstör växtbeståndet på<br />
kemisk väg och bearbetar marken.<br />
6<br />
45
46<br />
Om besittningen av ett skifte som uppgetts som naturvårdsåker<br />
överförs till en annan jordbrukare för en längre<br />
tid, behöver skiften som år 2009 anmälts som fleråriga<br />
vallåkrar eller åkrar som besåtts med ängsväxter inte<br />
uppges som naturvårdsåker år <strong>2010</strong> av skiftets nya innehavare.<br />
Om skiftets nya innehavare fortfarande uppger<br />
skiftet som naturvårdsåker år <strong>2010</strong> behöver skyldigheten<br />
att bevara fleråriga vallåkrar och åkrar som besåtts med<br />
ängsväxter i två års tid inte starta om från början, utan<br />
jordbrukaren får avsluta växtligheten från och med den<br />
31 augusti eller från och med den 15 juli om växtligheten<br />
avslutas med sådd av växter som sås på hösten.<br />
Tilläggsåtgärden mångfaldsobjekt på gårdsbruksenheten<br />
i samband med miljöstödet<br />
Kompensationsbidrag kan betalas för ett åkerskifte som<br />
är föremål för en tilläggsåtgärd som gäller mångfaldsobjekt<br />
på gårdsbruksenheten i samband med miljöstödet.<br />
Sådana mångfaldsåkrar vars skörd används för utfodring<br />
av vilt eller inte bärgas kan dock utgöra högst 5 % av arealen<br />
av de basskiften som godkänts som stödberättigande<br />
under miljöstödsförbindelsens första år. Denna åtgärd<br />
gäller endast förbindelser enligt den gamla programperioden<br />
(2000–2006).<br />
6.1.3 Arealer som inte kan betalas<br />
kompensationsbidrag och miljöstöd<br />
Kompensationsbidrag och miljöstöd betalas inte för<br />
trädgårdsland (trädgårdsland som uppgetts i kolumn<br />
S på jordbruksskiftesblanketten 102B), växthusarealer,<br />
åkerskiften som tillfälligt inte odlas eller åkerskiften som<br />
inte odlas.<br />
Kompensationsbidrag och miljöstöd betalas inte för områden<br />
där det produceras plantmaterial av skogsträd eller<br />
för skiften där det växer energigrödor med vedartad stam<br />
(t.ex. energivide) eller julträd. Stöd betalas inte heller för<br />
arealer med annan hampa än fiberhampa som berättigar<br />
till gårdsstöd. Kompensationsbidrag och miljöstöd<br />
betalas heller inte för skiften som omfattas av ett 20-årigt<br />
avtal enligt jordbrukets miljöprogram (1995–1999) (t.ex.<br />
avtal om skyddszon) och inte för områden som omfattas<br />
av ett avtal om miljöspecialstöd och som inte länge används<br />
för odling (t.ex. våtmarker). Miljöstöd betalas inte<br />
heller för 5- eller 10-åriga avtalsarealer som gäller skötsel<br />
av skyddszon.<br />
Kompensationsbidrag och miljöstöd betalas inte för<br />
åkerskiften under 0,05 ha, även om de räknas in i minimiarealen<br />
ifall de är minst 0,01 ha stora.<br />
6.1.4 Arealer för vilka jordbrukaren inte<br />
vill ha kompensationsbidrag eller<br />
miljöstöd<br />
Om man inte vill att kompensationsbidrag och/eller<br />
miljöstöd skall betalas för något skifte måste området<br />
inrättas till ett separat jordbruksskifte. I punkten för<br />
tilläggsuppgifter på jordbruksskiftesblankett 102B skall<br />
sökanden dessutom uppge att han inte ansöker om<br />
utbetalning av kompensationsbidrag och/eller miljöstöd<br />
för det berörda jordbruksskiftet. Detta kan bli aktuellt<br />
exempelvis om sökanden vet att en del av ett basskifte<br />
kommer att tas ur odling och inte vill att kompensationsbidrag<br />
och/eller miljöstöd skall betalas för detta område<br />
eftersom stödet i så fall senare måste återkrävas.<br />
6.1.5 Förutsättningar för utbetalning i<br />
fråga om kompensationsbidrags<br />
och miljöstödsförbindelser som<br />
ingåtts år 2006<br />
För förbindelser om kompensationsbidrag som ingåtts<br />
år 2006 krävs att man följer tvärvillkoren. När det gäller<br />
miljöstödsförbindelser som ingåtts år 2006 krävs det<br />
dock fortfarande att man iakttar normal god jordbrukarsed<br />
för att stödet skall betalas ut. Normal god jordbrukarsed<br />
innefattar såväl normal god odlingsmetod (se<br />
punkt 2.8 Odlingsmetod) som iakttagande av lagstiftning<br />
och bestämmelser om miljön. Villkoren för normal god<br />
jordbrukarsed har utretts i guiden ”Normal god jordbrukarsed”<br />
som postades till alla jordbrukare våren 2001.<br />
Följande författningar har dock år 2005 slopats från den<br />
miljölagstiftning som anges i guiden: Gödselmedelslagen<br />
(232/1993), Hälsoskyddslagen (763/1994) och Hälsoskyddsförordningen<br />
(1280/1994), Lagen (1195/1996) och<br />
förordningen (1336/1996) om livsmedelshygien i fråga<br />
om animaliska livsmedel samt Markanvändnings- och<br />
bygglagen (132/1999).<br />
Ett villkor för kompensationsbidrag och miljöstöd är att<br />
de växter som anmälts på jordbruksskiftesblanketten har<br />
planterats eller såtts senast 30.6.<strong>2010</strong>. Kompensationsbidrag<br />
och miljöstöd betalas för trädgårdsgrödor som sås<br />
efter 30.6.<strong>2010</strong> för skörd samma år, om skiftet besås med<br />
en förgröda (t.ex. rajgräs) senast 30.6.<strong>2010</strong>. Om ingen förgröda<br />
sås skall detta uppges i punkten för tilläggsuppgifter<br />
på jordbruksskiftesblankett 102B. Då betalas varken<br />
kompensationsbidrag eller miljöstöd för skiftet i fråga.<br />
Ingen förgröda krävs dock och stöd kan betalas om det<br />
gäller sallatsväxter, kinakål, blomkål eller broccoli.
Normal god jordbrukarsed förutsätter bärgning. Miljöstöd<br />
betalas endast om skörden bärgas eller området<br />
betas på vederbörligt sätt. Till skillnad från detta kan<br />
stöd betalas i de fall som anges i förbindelsevillkoren.<br />
Undantagen motsvarar i huvudsak det som redogjordes<br />
för i punkt 6.1.2. Bärgning är också ett krav för att kompensationsbidrag<br />
skall betalas ut.<br />
6.2 Kompensationsbidrag<br />
6.2.1 Ingående av förbindelse och<br />
ansökan om utbetalning<br />
Kompensationsbidrag betalas till jordbrukare som<br />
ingått förbindelse om kompensationsbidrag. I samband<br />
med att förbindelsen ingås åtar sig jordbrukaren att<br />
fortsätta odla minst tre stödberättigande hektar åker på<br />
sin gårdsbruksenhet och att följa villkoren för kompensationsbidrag<br />
(se särskilda ”Förbindelsevillkor”) på hela<br />
gårdsbruksenheten i fem års tid. Den femåriga förbindelseperioden<br />
börjar från och med dagen för den första<br />
utbetalningen av kompensationsbidrag. Den som ingår<br />
förbindelse år <strong>2010</strong> måste emellertid följa förbindelsevillkoren<br />
för kompensationsbidrag redan från 1.5.<strong>2010</strong>.<br />
Datumet då förbindelsen om kompensationsbidrag<br />
upphör har fyllts i på förhand i punkt 2 på gårdsbruksblankett<br />
101A. Om det har antecknats att förbindelsen upphör<br />
31.5.<strong>2010</strong> skall sökanden ingå en ny förbindelse år <strong>2010</strong> för<br />
att kompensationsbidrag skall kunna betalas år <strong>2010</strong>.<br />
Om jordbrukaren har ingått en förbindelse åren 2006–<br />
2009 kan den inte bytas till en ny förbindelse. Jordbrukaren<br />
kan ingå en femårig kompensationsbidragsförbindelse<br />
år <strong>2010</strong>, om han inte har någon förbindelse sedan<br />
tidigare eller om den gamla förbindelsen löper ut och de<br />
förutsättningar som anges i förbindelsevillkoren uppfylls<br />
utöver de allmänna stödvillkoren. Om jordbrukaren<br />
emellertid har frånträtt sin kompensationsbidragsförbindelse<br />
under förbindelseperiodens gång kan han inte ingå<br />
någon ny förbindelse om det inte har gått två år sedan<br />
förbindelsen upphörde att gälla. Datum för när förbindelsen<br />
upphört att gälla räknas på basis av det beslut som<br />
kommunens landsbygdsnäringsmyndighet har fattat om<br />
frånträdandet av förbindelsen.<br />
En förbindelse ingås i punkt 1.B på blanketten för<br />
stödansökan 101B som skall lämnas in senast 30.4.<strong>2010</strong>.<br />
Ansökan inlämnas till landsbygdsnäringsmyndigheten<br />
i den kommun på vars område gårdsbruksenhetens<br />
driftscentrum eller produktionsbyggnad ligger. Om<br />
gårdsbruksenheten saknar driftscentrum eller produktionsbyggnad<br />
skall ansökan lämnas in till landsbygdsnäringsmyndigheten<br />
i den kommun på vars område<br />
merparten av gårdens åkerareal finns.<br />
En sökande som ingått förbindelse skall ansöka om<br />
utbetalning av kompensationsbidrag varje år under<br />
förbindelseperioden. Sökanden ansöker om utbetalning<br />
av kompensationsbidrag på blanketten för stödansökan<br />
(101B, punkt 1.B) som lämnas in till den ovan nämnda<br />
landsbygdsnäringsmyndigheten. År <strong>2010</strong> skall ansökan<br />
om utbetalning lämnas in senast 30.4.<strong>2010</strong>. Utbetalning<br />
skall sökas också i det fall att inget kompensationsbidrag<br />
kan betalas under året i fråga eftersom underlåtelse att<br />
ansöka om utbetalning kan betraktas som frånträdande<br />
av förbindelsen (se förbindelsevillkoren). Kompensationsbidrag<br />
kan inte betalas t.ex. om hela åkerarealen<br />
anmäls som icke odlad åker som sköts.<br />
I förbindelsevillkoren för förbindelseåret finns ytterligare<br />
information om villkoren för kompensationsbidrag.<br />
Innan förbindelsen ingås bör sökanden omsorgsfullt<br />
ta del av <strong>2010</strong> års förbindelsevillkor. De som har ingått<br />
förbindelse år 2006, 2007, 2008 eller 2009 har fått<br />
förbindelsevillkoren det aktuella året. En ny jordbrukare<br />
får förbindelsevillkoren av kommunernas landsbygdsnäringsmyndigheter<br />
och de finns också på webbadressen<br />
http://lomake.mmm.fi.<br />
6.2.2 Kompensationsbidragets belopp<br />
Kompensationsbidraget betalas på basis av åkerareal i<br />
hela landet. Kompensationsbidragets belopp (euro/ha)<br />
är följande enligt område:<br />
A-regionen 150 euro<br />
B-C1-regionerna 200 euro<br />
C2-C4-regionerna 210 euro<br />
Kompensationsbidrag kan betalas bara för sådana<br />
åkerskiften som anmälts som stödberättigande och som<br />
godkänts som sådana. I den årliga stödansökan skall<br />
skiftena ha uppgetts vara i odling med jordbruks- eller<br />
trädgårdsgrödor eller som areal som i övrigt sköts enligt<br />
bestämmelserna (se punkt 6.6).<br />
För att stödet skall kunna betalas måste beloppet av<br />
kompensationsbidrag som betalas per förbindelseår vara<br />
minst 100 euro (över 50 euro om förbindelsen har ingåtts<br />
år 2006). Information om betalningen av kompensationsbidrag<br />
ges senare.<br />
6<br />
47
48<br />
6.2.3 Kompensationsbidragsförbindelse<br />
som ingåtts åren 2005–2006<br />
Villkoren och stödbeloppet för kompensationsbidrag förblir<br />
oförändrade. Normal god jordbrukarsed har slopats<br />
från stödvillkoren 2007 och ersatts med tvärvillkor.<br />
Den som har ingått förbindelse åren 2006 kan år <strong>2010</strong><br />
inte övergå till systemet med kompensationsbidrag enligt<br />
den nya programperioden under pågående förbindelseperiod,<br />
utan den gamla förbindelsen fortgår hela den<br />
femåriga förbindelseperioden ut. Den som har ingått<br />
förbindelse år 2005 kan ingå en ny förbindelse enligt<br />
förbindelsevillkoren när den gamla förbindelsen löper ut.<br />
Dessa gårdar får förbindelsevillkoren för kompensationsbidrag<br />
<strong>2010</strong> med posten. Förbindelsevillkoren kan också<br />
fås från kommunens landsbygdsnäringsmyndighet och<br />
på webbadressen http://lomake.mmm.fi. Andra helt nya<br />
förbindelser kan ingås i de fall som anges i förbindelsevillkoren.<br />
6.3 Nationell tilläggsdel till<br />
kompensationsbidraget<br />
6.3.1 Ingående av förbindelse och<br />
ansökan om utbetalning<br />
Den nationella tilläggsdelen till kompensationsbidraget<br />
(nedan LFA-tilläggsdelen) beviljas i enlighet med stödområdesindelningen<br />
för sådan areal för vilken kompensationsbidrag<br />
betalas och där förbindelsevillkoren för<br />
kompensationsbidraget följs. Sökanden skall förbinda sig<br />
att följa kompensationsbidragsvillkoren genom att ingå<br />
en femårig kompensationsbidragsförbindelse <strong>2010</strong> (ny<br />
förbindelse).<br />
De allmänna förutsättningar för stödet som riktar sig<br />
mot sökanden och gårdsbruksenheten anges i kap. 2 och<br />
3 i ansökningsguiden och de följer villkoren för kompensationsbidrag.<br />
Dessutom skall de villkor för kompensationsbidrag<br />
som anges i kapitel 6 i ansökningsguiden och<br />
i de separata förbindelsevillkoren följas.<br />
Utbetalning av tilläggsdelen skall sökas i samband med<br />
ansökan om arealbaserade stöd senast 30.4.<strong>2010</strong> på blankett<br />
101B genom att punkt 1.C kryssas för.<br />
Jordbrukaren förbinder sig vid LFA-tilläggsdelen genom<br />
att ingå en förbindelse på blankett 176. Om jordbrukaren<br />
ansöker om att gården ska bli husdjursgård ska<br />
också in blankett 176A lämnas in. Den som ingår en ny<br />
förbindelse skall lämna in blanketterna till kommunens<br />
landsbygdsnäringsmyndighet senast 30.4.<strong>2010</strong>. Förbindelsevillkoren<br />
samt blanketterna 176 och 176A skickas<br />
tillsammans med stödansökningshandlingarna till de<br />
jordbrukare vars LFA-förbindelse som ingåtts under<br />
programperioden 2000–2006 löper ut <strong>2010</strong>. Förbindelsevillkor<br />
och blanketter fås också hos kommunens landsbygdsnäringsmyndigheter<br />
och på webbadressen http://<br />
lomake.mmm.fi.<br />
I förbindelsen åtar sökanden sig att följa de förbindelsevillkor<br />
som hör ihop med LFA-tilläggsdelen. Förbindelseperioden<br />
börjar räknat från den första dagen för<br />
betalning av kompensationsbidraget och fortgår i fem<br />
år. Stödvillkoren skall följas redan fr.o.m. 1.5 det första<br />
ansökningsåret.<br />
Det är möjligt att förbinda sig vid LFA-tilläggsdelen<br />
endast samtidigt och för samma period som i fråga om<br />
kompensationsbidraget. Det betyder att man under de<br />
senare åren av giltighetstiden för en kompensationsbidragsförbindelse<br />
som ingås <strong>2010</strong> inte längre kan förbinda<br />
sig vid tilläggsdelen, om man inte samtidigt ingår en ny<br />
kompensationsbidragsförbindelse.<br />
En gård som har upphört med husdjursproduktionen<br />
före 30.4.<strong>2010</strong> kan inte anmäla sig som husdjursgård.<br />
Om jordbrukaren frånträder kompensationsbidragsförbindelsen<br />
före förbindelseperiodens utgång, återkrävs<br />
den utbetalda tilläggsdelen, ifall det inte är fråga om<br />
oöverstigligt hinder (force majeure). Närmare upplysningar<br />
om frånträdande och förfall och om deras<br />
inverkan på tilläggsdelen anges i förbindelsevillkoren för<br />
LFA-tilläggsdelen.<br />
6.3.2 LFA tilläggsdelens belopp<br />
Tilläggsdelen betalas för samma åkerareal som år <strong>2010</strong><br />
berättigar till kompensationsbidrag och för vilken kompensationsbidrag<br />
betalas efter eventuella övervakningspåföljder.<br />
Tilläggsdelen betalas till högst följande belopp enligt<br />
stödområde och enligt stödnivågrupp för åker som under<br />
vegetationsperioden <strong>2010</strong> används till produktion som är<br />
stödberättigande i samband med kompensationsbidraget<br />
eller som skötts enligt tvärvillkoren:
Stödregionerna<br />
A, B och C1<br />
euro/ha<br />
Basdel 20 25<br />
Tilläggsbelopp för<br />
husdjursgårdar<br />
80 80<br />
Stödregionerna<br />
C2–C4<br />
euro/ha<br />
Basdelen betalas till växtodlingsgårdar. Till husdjursgårdar<br />
betalas både basdelen och tilläggsbeloppet för<br />
husdjursgårdar.<br />
När gården ingår den förbindelse som avser LFAtilläggsdelen<br />
anmäler den sig som antingen husdjursgård<br />
eller växtodlingsgård. En husdjursgård skall ha minst 0,4<br />
djurenheter per hektar LFA-stödberättigande åker, eller<br />
så skall gården ha minst 10 djurenheter under hela förbindelseperioden<br />
och då ska gårdens djurtäthet vara minst<br />
0,2 djurenheter per hektar LFA-stödberättigande åker.<br />
För att en gård ska kunna godkännas som husdjursgård<br />
måste produktionen fortgå t.o.m. 30.4.<strong>2010</strong>. Ändringar<br />
i produktionsinriktningen är möjliga på de sätt som<br />
beskrivs i punkt 6.3.3.<br />
6.3.3 Fastställande av<br />
produktionsinriktningen i fråga om<br />
LFAtilläggsdelen<br />
Förbindelser som ingåtts före 2009<br />
Djurgrupperna och djurenhetskoefficienterna i gällande<br />
förbindelser om LFA-tilläggsdel är de samma som inom<br />
det nationella husdjursstödet och de framgår av tabell 3 i<br />
kap. 10 i ansökningsguiden. De avviker från de koefficienter<br />
som används inom miljöstödet.<br />
Antalet djurenheter av nötkreatur fås från nötdjursregistret<br />
som årsgenomsnittet av antalet djurenheter av<br />
minst sex månader gamla nötkreatur det år som föregår<br />
stödåret. Antalet svin som fås från svinregistret är det genomsnittliga<br />
antalet djur den första dagen i varje månad<br />
år 2009. Uppgifterna fås från svinregistret i enlighet med<br />
jordbrukarens anmälan. Alternativt kan jordbrukaren<br />
kräva att antalet djurenheter av djur som berättigat till<br />
nationellt stöd året innan eller de djurantal som konstaterats<br />
vid övervakning ska användas. I fråga om andra<br />
djur (svin, fjäderfä, tackor, hongetter och hästar) används<br />
antalet djurenheter av djur som berättigat till nationellt<br />
stöd året innan eller på jordbrukarens begäran det djurantal<br />
som konstaterats vid övervakningen. Sökanden är<br />
skyldig att hålla djurregistren (nötdjursregistret, svinregistret,<br />
får- och getregistret) uppdaterade.<br />
Den åkerareal som har rätt till LFA-tillägg är den samma<br />
som jordbrukaren uppgett i stödansökan <strong>2010</strong> och som<br />
godkänts för kompensationsbidragets del.<br />
Förbindelser som ingåtts 2009 och som ingås <strong>2010</strong><br />
Förbindelser om LFA-tilläggsdel som ingåtts 2009 och<br />
<strong>2010</strong> skiljer sig delvis från de tidigare när det gäller uträknandet<br />
av djurenheter. Före stödansökan skickas de förbindelsevillkor<br />
som behövs för att ingå förbindelse om LFAtillägget<br />
och blanketterna 176 och 176A till sådana gårdar<br />
vars LFA-förbindelse löper ut <strong>2010</strong>. När jordbrukaren<br />
ingår en ny förbindelse ska han eller hon fylla in blankett 176<br />
och den som vill bli husdjursgård ska också fylla i blankett<br />
176A. På blankett 176A uppges antalet djur för 2009.<br />
Antalet djurenheter av minst sex månader gamla nötkreatur<br />
fås från nötdjursregistret. Antalet djurenheter av svin<br />
för 2009 fås från svinregistret eller på basis av en annan<br />
tillförlitlig utredning. Antalet andra djur än svin framgår<br />
av besluten om utbetalning av nationella husdjursstöd<br />
eller från kommunens landsbygdsnäringsmyndighet. På<br />
jordbrukarens begäran kan man använda det djurantal<br />
som konstaterats vid övervakningen.<br />
Djurgrupperna och djurenhetskoefficienterna i tabell 3 i<br />
kap. 10 används, med undantag av svin, också 2009 och<br />
<strong>2010</strong> förbindelser.<br />
När antalet djurenheter av svin räknas ut beaktar man<br />
antalet djur den första dagen i respektive månad i det<br />
kalenderår som föregår stödåret. Antalet djurenheter fås<br />
genom att årsgenomsnittet av månadernas första dagar<br />
multipliceras med djurenhetskoefficienterna i tabellen<br />
nedan. Djurgrupperna och djurenhetskoefficienterna av<br />
svin i förbindelser som ingås <strong>2010</strong> är följande:<br />
Djurgrupp De-koefficient<br />
Sugga (svin av honkön, minst 8 mån.) 0,7<br />
Galt (svin av hankön, minst 8 mån.) 0,7<br />
Övriga svin (3 mån.- 8 mån.) 0,23<br />
Om antalet djurenheter på gården år 2009 har varit<br />
exceptionellt lågt (minst en tredjedel lägre än gårdens<br />
sedvanliga djurantal) på grund av en husdjursinvestering<br />
eller av en orsak som jordbrukaren inte kunnat påverka,<br />
kan man på ansökan av jordbrukaren i stället för djurantalet<br />
2009 använda djurantalet antingen 2006, 2007 eller<br />
2008. I sådana fall förutsätts det att gården fortsätter<br />
med produktionen <strong>2010</strong>.<br />
6<br />
49
50<br />
Jordbrukaren ansöker själv om rätten att bli husdjursgård<br />
och räknar på blankett 176A ut om gården är<br />
berättigad till stödnivån för husdjursgårdar. På blankett<br />
176A jämförs antalet djurenheter 2009 med den LFAstödberättigande<br />
åkerarealen <strong>2010</strong>. Om minimikravet för<br />
en husdjursgård inte uppfylls, fastställs gården som en<br />
växtodlingsgård. Blankett 176A återlämnas tillsammans<br />
med tilläggsdelsförbindelsen (blankett 176) till kommunens<br />
landsbygdsnäringsmyndighet senast 30.4.<strong>2010</strong>.<br />
Blankett 176A behöver inte återlämnas om gården inte<br />
ansöker om att bli husdjursgård.<br />
Bokföring i fråga om 2009 och<br />
<strong>2010</strong> års förbindelser<br />
Ansökan om nationella husdjursstöd för svin och fjäderfä<br />
ändrades år 2009 när de produktionsbundna nationella<br />
stöden slopades. Ändringen gällde närmast svin och<br />
fjäderfä.<br />
Den sökande behöver inte längre uppge antalet svin och<br />
fjäderfä i stödansökan. Den sökande måste ändå föra bok<br />
över antalet djur som berättigat till de aktuella nationella<br />
stödsystemen samt hålla uppgifterna i djurregistren uppdaterade<br />
också under de kommande förbindelseåren, så<br />
att man vid behov kan kontrollera att förutsättningarna<br />
för att få stöd uppfylls. Anmälan om att bli husdjursgård<br />
görs med Blnr 176A varefter svin- eller fjäderfägården<br />
betraktas som husdjursgård om sökanden inte meddelar<br />
om ändringar.<br />
Sökanden är skyldig att hålla djurregistren (nötdjursregistret,<br />
svinregistret, får- och getregistret) uppdaterade.<br />
På basis av registren och den bokföring som gården för<br />
kontrolleras om gården bl.a. <strong>2010</strong> uppfyller definitionen<br />
av en husdjursgård i samband med LFA-tillägget. Den<br />
nödvändiga bokföringen måste sparas på gården i minst<br />
tre år med tanke på eventuella kontroller. Antalet djur<br />
kontrolleras i djurregistren, uppgifterna i ansökningar<br />
om nationella stöd eller den bokföring som förs på gården,<br />
på det sätt som anges i tabellen här invid.<br />
När man följer med djurtätheten enligt bokföringen<br />
måste man beakta att räkningsperioden för suggor, höns,<br />
broiler- och kalkonavelshönor pågår 1.10.2009–1.9.<strong>2010</strong>.<br />
Lägg också märke till att det största och det minsta djurantalet<br />
för suggornas del inte räknas in i det genomsnittliga<br />
djurantalet. När antalet djurenheter av höns samt<br />
broiler- och kalkonavelshönor räknas ut beaktas inte det<br />
största och de fyra minsta djurantalen. Även om ett färre<br />
antal månader skulle räcka till för uträknandet, är man<br />
skyldig att föra bok över var och en månad.
Grunderna för uträkning av djurantal i förbindelser om<br />
LFA-tilläggsdel som ingåtts före 2009 och från och med<br />
år 2009:<br />
Djurgrupper Förbindelse om LFA-tilläggsdel<br />
ingåtts före år 2009<br />
6.3.4 Förändringar i produktionen<br />
eller gårdsstrukturen under<br />
förbindelseperioden<br />
Gårdstypen i fråga om gårdens LFA-tilläggsdel har fyllts<br />
i på förhand i punkt 2 på gårdsbruksblankett 101A.<br />
En husdjursgård blir en växtodlingsgård för den återstående<br />
tiden av förbindelseperioden, om den inte längre<br />
uppfyller kraven för husdjursgårdar (minst 0,4 de/ha eller<br />
Förbindelse om LFA-tilläggsdel<br />
ingåtts 2009 eller ingås <strong>2010</strong><br />
Nötkreatur<br />
Svin<br />
Nötdjursregistret Nötdjursregistret<br />
Slaktade slaktsvin år 2009 Bokföring på gården<br />
ALTERNATIVT: INGEN<br />
STÖDGRUND1) INGEN STÖDGRUND<br />
Unga suggor och galtar som sålts till Bokföring på gården<br />
avel år 2009<br />
ALTERNATIVT: INGEN<br />
STÖDGRUND1) INGEN STÖDGRUND<br />
Suggor Svinregistret Svinregistret<br />
Galtar Svinregistret Svinregistret<br />
Andra svin (3–8 mån.) INGEN STÖDGRUND<br />
ALTERNATIVT: SVINREGIST-<br />
RET1) Fjäderfä<br />
Svinregistret<br />
Hönor (inkl. avelhönor) Bokföring på gården<br />
Bokföring på gården<br />
(den 1:a varje månad)<br />
(den 1:a varje månad)<br />
Broilers Bokföring på gården (situationen Bokföring på gården (situationen<br />
1.5.2009 och 1.9.2009 räcker)<br />
1.5.2009 och 1.9.2009 räcker)<br />
Broilermödrar och kalkonavelshönor Bokföring på gården<br />
Bokföring på gården<br />
(den 1:a varje månad)<br />
(den 1:a varje månad)<br />
Gås- och ankavelshönor Bokföring på gården (situationen Bokföring på gården (situationen<br />
1.5.2009 och 1.9.2009)<br />
1.5.2009 och 1.9.2009)<br />
Hägnade and- och fasanavelshönor Bokföring på gården (situationen Bokföring på gården (situationen<br />
1.5.2009 och 1.9.2009 räcker)<br />
1.5.2009 och 1.9.2009 räcker)<br />
Slaktade ankor, gäss, kalkoner, fasaner<br />
och änder år 2009<br />
Bokföring på gården Bokföring på gården<br />
Tackor och hongetter Djur som får nationellt stöd Djur som får nationellt stöd<br />
Hästar Djur som får nationellt stöd Djur som får nationellt stöd<br />
1) Innehavaren av en förbindelse som ingåtts före år 2009 kan välja mellan att följa de gamla grunderna för beräkning av de-antalet för svin<br />
eller att ta i bruk uppgifterna i svinregistret. Sökanden ska i samband med stödansökan meddela att han vill använda de gamla grunderna för<br />
beräkning av de-antalet för svin. Antagandet är att svinregistrets uppgifter används, vilket inte behöver meddelas.<br />
minst 10 de/gård och minst 0,2 de/ha) ifall ändringen<br />
inte beror på en pågående husdjursinvestering eller en<br />
orsak som jordbrukaren inte kan påverka. Vid den senare<br />
räknemetoden måste såväl kravet på minsta antal djur<br />
som djurtätheten uppfyllas under gårdens hela förbindelseperiod<br />
bortsett från korta produktionsuppehåll.<br />
Anmälan om exceptionella omständigheter och om byte<br />
av gårdens produktionsinriktning skall göras skriftligen<br />
till kommunens landsbygdsnäringsmyndighet inom 10<br />
arbetsdagar.<br />
6<br />
51
52<br />
En gård som har fått endast LFA-tilläggsdelens basdel<br />
kan ändras till husdjursgård, om<br />
• den under förbindelseperiodens gång genomgår en<br />
generationsväxling eller om besittningsrätten till hela<br />
gården övergår av en annan orsak och förbindelsen<br />
överförs,<br />
• om gårdar som ingått förbindelse om tilläggsdel slås<br />
samman,<br />
• om gården har ingått en tilläggsdelsförbindelse som<br />
husdjursgård, men ändrats till växtodlingsgård då<br />
djurantalet minskat ELLER<br />
• om gården ingår en ny förbindelse om kompensationsbidrag<br />
när den nuvarande förbindelseperioden har<br />
löpt ut, varvid gården uppfyller villkoren för husdjursgårdar<br />
(minst 0,4 de/ha eller minst 10 de/gård och<br />
minst 0,2 de/ha). Antalet djur granskas enligt situationen<br />
det år som föregår förbindelsen, åkerarealen<br />
granskas enligt det år förbindelsen ingås.<br />
Om den åkerareal som berättigar till kompensationsbidrag<br />
på en husdjursgård ökar under förbindelseperioden,<br />
har den nya åkerarealen rätt till tilläggsdelen för<br />
husdjursgårdar, om inte den nya åkerarealen inverkar på<br />
djurtätheten så att de ovan nämnda djurtätheterna som<br />
förutsätts för stödet inte längre uppfylls. Om djurtätheten<br />
eller det minsta djurantalet för en husdjursgård<br />
inte längre uppfylls efter förändringen ändrar kommunens<br />
landsbygdsnäringsmyndighet husdjursgården till<br />
växtodlingsgård. Därför är jordbrukaren skyldig att göra<br />
anmälan om en förändring.<br />
Det är också skäl att beakta att LFA-stödberättigande<br />
tillskottsåker som jordbrukaren kommit i besittning av<br />
på våren kan sänka husdjursgårdens de-antal till under<br />
0,4 vilket leder till att det ständigt måste finnas minst 10<br />
djurenheter djur på husdjursgården.<br />
6.3.5 Övervakning av LFAtillägget och<br />
utbetalning av stödet<br />
I samband med övervakningarna kontrollerar man att<br />
villkoren för husdjursgårdar uppfylls.<br />
Utbetalningen av LFA-tilläggsdelen väntas ske mot slutet<br />
av <strong>2010</strong>, efter att kompensationsbidraget har betalats ut.<br />
Om det genomsnittliga stödtaket i hela landet (250 €/ha)<br />
ser ut att överskridas på basis av summan av kompensationsbidraget<br />
och LFA-tilläggsdelen, sänks både den<br />
nationella tilläggsdelens basdel och tilläggsbeloppet för<br />
husdjursgårdar i samma proportion i hela landet på så sätt<br />
att det genomsnittliga stödtaket 250 €/ha inte överskrids.<br />
I fråga om nationella stöd är det minsta belopp som<br />
betalas ut 100 € per sökande. LFA-tillägget betalas dock<br />
för samma areal som betalas kompensationsbidrag, även<br />
om den undre gränsen inte uppnås.<br />
6.4 Miljöstöd och stöd för ickeproduktiva<br />
investeringar<br />
6.4.1 Ingående av förbindelse och<br />
ansökan om utbetalning<br />
Stöd för bas- och tilläggsåtgärder i samband med miljöstödet,<br />
dvs. miljöstöd, betalas till jordbrukare som ingått<br />
miljöstödsförbindelse. Miljöstödsförbindelsen är femårig<br />
och omfattar gårdens hela åkerareal. Förbindelsevillkoren<br />
måste därmed följas på alla skiften i sökandens<br />
besittning, också de skiften som inte berättigar till stöd<br />
och för vilka inget stöd betalas. I punkt 6.7 berättas om<br />
stödberättigande skiften.<br />
Datumet då miljöstödsförbindelsen upphör har fyllts i på<br />
förhand i punkt 2 på gårdsbruksblankett 101A. Utgående<br />
från det kan sökanden kontrollera hur länge hans<br />
förbindelse ännu är i kraft. Om förbindelsen löper ut<br />
31.5.<strong>2010</strong> måste sökanden år <strong>2010</strong> ingå en ny förbindelse<br />
på stödansökningsblankett 101B ( punkt 1) och dessutom<br />
fylla i förbindelseblankett 111 för miljöstödet samt vid behov<br />
blankett 111A om husdjur för att miljöstöd ska kunna<br />
betalas år <strong>2010</strong>. Om jordbrukaren emellertid har frånträtt<br />
miljöstödsförbindelsen under pågående förbindelseperiod<br />
kan han inte ingå en ny förbindelse, om det inte har<br />
gått två år sedan förbindelsen slutade gälla.<br />
År <strong>2010</strong> kan jordbrukaren ingå en femårig miljöstödsförbindelse<br />
också i det fall att han inte har någon förbindelse<br />
sedan tidigare, om de förutsättningar som anges i förbindelsevillkoren<br />
uppfylls utöver de allmänna stödvillkoren.<br />
Ansökan inlämnas till landsbygdsnäringsmyndigheten<br />
i den kommun på vars område gårdsbruksenhetens<br />
driftscentrum eller produktionsbyggnad ligger. Om<br />
gårdsbruksenheten saknar driftscentrum eller produktionsbyggnad<br />
skall ansökan lämnas in till landsbygdsnäringsmyndigheten<br />
i den kommun på vars område<br />
merparten av gårdens åkrar ligger.<br />
En sökande som ingått förbindelse skall dessutom<br />
årligen ansöka om utbetalning av miljöstöd under hela<br />
förbindelseperioden. Utbetalning av miljöstöd söks på<br />
blanketten för stödansökan 101B (punkt 1.D) som lämnas<br />
in till kommunens landsbygdsnäringsmyndighet. År <strong>2010</strong>
skall ansökan om utbetalning lämnas in senast 30.4.<strong>2010</strong>.<br />
Utbetalning skall sökas också i det fall att inget miljöstöd<br />
kan betalas till gården under året i fråga. Så är fallet t.ex.<br />
om hela åkerarealen utgörs av sådan skött icke odlad åker<br />
som inte betalas något miljöstöd (till exempel grönträda).<br />
I förbindelsevillkoren finns närmare information om villkoren<br />
för miljöstöd. Innan förbindelsen ingås bör sökanden<br />
omsorgsfullt ta del av <strong>2010</strong> års förbindelsevillkor. Till<br />
de jordbrukare vars tidigare förbindelse upphör 31.5.<strong>2010</strong><br />
skickas i mars nya blanketter och villkor för förbindelse<br />
om miljöstöd. De innehåller detaljerad information om<br />
förutsättningarna för att få miljöstöd. Förbindelsevillkoren<br />
fås också av kommunernas landsbygdsnäringsmyndigheter<br />
och dessutom finns de på webbplatsen http://<br />
lomake.mmm.fi.<br />
6.4.2 Miljöstödshelheten<br />
Allmänna krav<br />
Villkoren för miljöstöd åren 2007–2013 bygger på programmet<br />
för utveckling av landsbygden i Fastlandsfinland.<br />
Miljöstödshelheten är sammansatt av följande delar:<br />
• minimikrav för gödsling och användning av växtskyddsmedel,<br />
• basåtgärder<br />
• tilläggsåtgärder<br />
• avtal om specialstöd<br />
Alla jordbrukare som förbinder sig till miljöstödet måste<br />
följa minimikraven för gödsling och användning av växtskyddsmedel.<br />
Minimikravet för användning av gödselmedel i fråga<br />
om kvävegödsling är att jordbrukaren följer statsrådets<br />
nitratförordning. Dessutom är den maximala fosforgödselmängden<br />
80 kg fosfor per hektar och år. Vid gödsling<br />
av trädgårdsväxter får man använda högst 120 kg/fosfor<br />
per hektar och år. Fosforutjämning får tillämpas på<br />
fosforgivorna.<br />
En ny växtskyddsspruta som skaffas för spridning av växtskyddsmedel<br />
skall uppfylla kraven för den europeiska standardserien<br />
SFS-EN 12761. Dessutom skall Forskningscentralen<br />
för jordbruk och livsmedelsekonomi (MTT)<br />
eller tillverkaren av växtskyddssprutan ha utfärdat ett<br />
skriftligt intyg över att sprutan har testats och godkänts.<br />
Sprutor som är i bruk skall dessutom testas vart femte år.<br />
På gårdsbruksenheter får växtskyddsmedel spridas bara<br />
av personer som vart femte år deltar i en minst fyra timmar<br />
lång utbildning kring aktuella växtskyddsfrågor.<br />
6.4.3 Basåtgärder i samband med<br />
miljöstödet<br />
Basåtgärder är:<br />
• miljöplanering och uppföljning av miljövården i samband<br />
med odling<br />
• gödsling av åkerväxter<br />
• gödsling av trädgårdsväxter<br />
• renar och skyddsremsor<br />
• bevarande av naturens mångfald och landskapet.<br />
Stödet för basåtgärder är differentierat mellan växtodlingsgårdar<br />
och husdjursgårdar. Till jordbrukaren betalas<br />
stödet för basåtgärder för åkerväxternas del i enlighet<br />
med beloppet för husdjursgårdar, förutsatt att det på<br />
jordbrukarens gårdsbruksenhet finns minst 0,4 djurenheter<br />
animalieproduktionsdjur per stödberättigande hektar<br />
åker eller minst 25 djurenheter och att jordbrukaren då<br />
han eller hon har förbundit sig vid miljöstödet har meddelat<br />
att detta villkor uppfylls. Följande omvandlingskoefficienter<br />
används för att räkna ut djurenheterna:<br />
Tjurar, kor och andra nötdjur över 2 år,<br />
hästdjur över 6 månader<br />
• ponnyer över 6 månader<br />
1,0<br />
0,4<br />
Minst 6 månader och högst 2 år gamla nötdjur 0,6<br />
Under 6 månader gamla nötdjur 0,15<br />
Får, getter (över 1 år) 0,15<br />
Suggor (med smågrisar eller sinsuggor) 0,4<br />
Andra svin 0,11<br />
Värphöns<br />
Andra fjäderfän<br />
0,011<br />
• moderfåglar<br />
• kalkoner, gäss, ankor (som föds upp till<br />
0,01<br />
slakt på gården)<br />
0,005<br />
• broiler (föds upp till broiler)<br />
0,002<br />
För trädgårdsgrödor har stödet för basåtgärder delats in<br />
i tre grupper: trädgårdsväxter i grupp 1, trädgårdsväxter i<br />
grupp 2 och vissa frökryddväxter.<br />
Gödsling av åker- och trädgårdsgrödor<br />
Gödslingen skall bygga på resultatet av en markkartering<br />
som utförts tillräckligt ofta och på den årliga odlingsplanen.<br />
Vid markkartering ska vart och ett prov bestå<br />
av minst sju delprover och proverna ska tas från hela<br />
bearbetningsskiktets djup. I tabellerna 1–7 i förbindelsevillkoren<br />
anges de maximala gödselgivorna för olika<br />
odlingsväxter enligt jordart, bördighetsklass, odlingsområde<br />
och skördenivå.<br />
6<br />
53
54<br />
Om fosforutjämningen har påbörjats före år 2007 måste<br />
utjämningsperioden slutföras inom den planerade tiden.<br />
En ny femårig utjämningsperiod får inledas först när den<br />
föregående utjämningsperioden är slut.<br />
Näringsämnena i husdjursgödsel skall räknas in i gödselmängderna<br />
på basis av antingen de tabellvärden som<br />
anges i tabell A i förbindelsevillkoren eller resultatet av<br />
en stallgödselanalys. Stallgödselanalysen skall utföras i<br />
ett godkänt laboratorium. Som ett godkänt laboratorium<br />
betraktas ett laboratorium som har specialiserat sig på<br />
att utföra stallgödselanalyser.<br />
Maximinivån för fosforgödsling bestäms utgående från<br />
resultatet från markkarteringen av skiftet och den växtart<br />
som odlas där. Om ett värde saknas i tabellen över de<br />
maximala fosforgödselgivorna (kg/ha/år) i förbindelsevillkoren<br />
betyder det att man inte alls får gödsla med fosfor i<br />
det aktuella fallet.<br />
En guide om gödsling enligt miljöstödsvillkoren utgavs<br />
våren 2009 och skickades till alla jordbrukare som ingått<br />
förbindelse om miljöstöd för programperioden 2007–<br />
2013. Guiden finns också på webbplatsen www.mavi.fi.<br />
Bevarande av naturens mångfald och landskapet<br />
I anslutning till basåtgärden Bevarande av naturens<br />
mångfald och landskapet skickades guiden Kartläggning<br />
av naturens mångfald på gårdsbruksenheten till alla jordbrukare<br />
våren 2007. Jordbrukaren ska utföra en kartläggning<br />
av mångfaldsobjekten på gården före utgången av<br />
det andra året för miljöstödsförbindelsen. De som ingick<br />
förbindelse år 2008 ska utföra kartläggningen senast<br />
30.4.<strong>2010</strong>.<br />
Kartläggningen ska utföras genom att fylla i den blankett<br />
219 som Mavi har utarbetat för ändamålet. På blanketten<br />
antecknas sådana för mångfalden viktiga objekt som<br />
finns i närheten av gårdens produktionsbyggnader och<br />
på och kring de åkerområden som innehas av jordbrukaren.<br />
Sådana objekt är till exempel artrika ängar, åkerkanter<br />
och åkerrenar, vägrenar, kantzoner mellan åker och<br />
skog, bäckar, källor, våtmarker på åkerområden, gamla<br />
stengärdsgårdar, lador och alléer samt naturvårdsåkrar<br />
och områden som är viktiga för villebråd och andra<br />
arter, exempelvis artrika permanenta betesmarker, icke<br />
odlade åkrar som sköts och åkrar som tagits ur odling.<br />
På kartläggningsblanketten antecknas också gårdens<br />
specialstödsavtal som främjar mångfalden samt avtalens<br />
omfattning. Kartläggningsobjekten ska också märkas ut<br />
på en karta, exempelvis basskifteskartan. Kartläggningen<br />
sparas på gården och visas på begäran upp för de myndigheter<br />
som övervakar stödet. Kartläggningsblanketten<br />
och guiden om naturens mångfald på gården har skickats<br />
per post till jordbrukarna. De fås också från kommunens<br />
landsbygdsnäringsmyndighet samt från webbplatsen<br />
http://lomake.mmm.fi.<br />
6.4.4 Tilläggsåtgärderna i samband med<br />
miljöstödet<br />
Tilläggsåtgärderna i olika stödregioner<br />
Tilläggsåtgärder för sedvanliga åkergrödor i hela landet<br />
är:<br />
• reducerad gödsling<br />
• preciserad kvävegödsling av åkerväxter<br />
• växttäcke vintertid och reducerad bearbetning<br />
• spridning av stallgödsel under växtperioden<br />
• näringsbalans.<br />
Tilläggsåtgärder för sedvanliga åkergrödor enbart i<br />
stödregionerna A och B är dessutom:<br />
• växttäcke vintertid<br />
• effektiverat växttäcke vintertid<br />
• mångsidigare odling<br />
• extensiv vallproduktion<br />
• odling av fånggrödor.<br />
Tilläggsåtgärder för trädgårdsgrödor i hela landet är:<br />
• preciserad kvävegödsling av trädgårdsväxter<br />
• användning av täckmaterial i fleråriga trädgårdsväxter<br />
• bruk av metoder för uppföljning av skadedjur.<br />
Jordbrukaren måste välja en tilläggsåtgärd för de åkrar<br />
som ligger i stödregionerna A och B. Tilläggsåtgärden<br />
kan lämnas bort om gården är en trädgårdslägenhet eller<br />
om jordbrukaren har åkrar enbart i stödregion C. För åkrarna<br />
i stödregion A och B kan jordbrukaren välja högst<br />
fyra tilläggsåtgärder och för åkrarna i stödregion C högst<br />
två tilläggsåtgärder. Det ovan nämnda antalet tilläggsåtgärder<br />
kan väljas på trädgårdslägenheter, men i stödregionerna<br />
A och B kan högst två och i stödregion C högst<br />
en av dem vara tilläggsåtgärder för trädgårdsgrödor.<br />
I ett flertal tilläggsåtgärder ingår åtgärdsspecifika<br />
begränsningar som gör valet av tilläggsåtgärden möjligt<br />
bara för en bestämd typ av gård.<br />
Stöd för tilläggsåtgärder betalas för de stödberättigande<br />
åkerarealer som betalas stöd för basåtgärder. Däremot<br />
betalas inget stöd för tilläggsåtgärder för de åkerarealer<br />
som betalas stöd för naturvårdsåker.
En jordbrukare som ingått förbindelse om miljöstöd<br />
åren 2007 och 2008 kan vid sidan av de fall som nämns<br />
i förbindelsevillkoren byta tilläggsåtgärd också när han<br />
eller hon börjar bedriva ekologisk produktion eller ekologisk<br />
husdjursproduktion och ingår ett avtal om det, eller<br />
upphör med att bedriva sådan produktion.<br />
En tilläggsåtgärd kan bytas också om jordbrukaren har<br />
haft trädesrättigheter enligt förordningen om gårdsstöd<br />
och som tilläggsåtgärd valt växttäcke vintertid och<br />
reducerad bearbetning, växttäcke vintertid, effektiverat<br />
växttäcke vintertid eller mångsidigare odling. Om i ovan<br />
nämnda fall en jordbrukare i stödregion A eller B har<br />
tre eller fyra tilläggsåtgärder eller i stödregion C två<br />
tilläggsåtgärder kan han eller hon också avstå från en av<br />
tilläggsåtgärderna. Det utbetalda stödet återkrävs om<br />
man avstår från tilläggsåtgärden.<br />
Växttäcke -tilläggsåtgärderna<br />
Områden i avtal om miljöspecialstöd för effektiverad<br />
minskning av näringsbelastningen och långvarig vallodling<br />
på torvåkrar kan användas för att fullgöra den areal<br />
med växttäcke som krävs för tilläggsåtgärderna växttäcke<br />
vintertid och reducerad bearbetning, växttäcke vintertid<br />
eller effektiverat växttäcke vintertid. Stöd för dessa tillläggsåtgärder<br />
betalas dock inte för arealer som ingår i<br />
avtal om specialstöd.<br />
Också arealer som anmälts som naturvårdsåkrar kan<br />
användas för att uppfylla villkoren för olika tilläggsåtgärder<br />
som gäller växttäcke, men stöd för tilläggsåtgärden<br />
betalas inte.<br />
Produktionsbidrag för jordbruksgrödor för höstvete,<br />
höstråg, rågvete och speltvete som sås på hösten betalas<br />
sista gången år <strong>2010</strong>. Av den orsaken kan dessa grödor<br />
från och med vinterperioden <strong>2010</strong>–2011 användas för att<br />
uppfylla kravet på växttäcke och för dessa arealer betalas<br />
stöd för tilläggsåtgärder med växttäcke.<br />
Preciserad kvävegödsling av åkerväxter och<br />
preciserad kvävegödsling av trädgårdsväxter<br />
Proverna för analys ska tas från hela bearbetningsskiktets<br />
djup (20–30 cm).<br />
Bruk av metoder för uppföljning av skadedjur<br />
Kontrollen ska utföras under perioden 1.5–30.8 alltid när<br />
det förekommer skadeinsekter som orsakar skador på<br />
den odlade grödan och då grödan har kommit upp eller<br />
planterats på skiftet.<br />
Användning av täckmaterial<br />
i fleråriga trädgårdsväxter<br />
Om en jordbrukare som ingått miljöstödsförbindelse 2008<br />
har valt ”Användning av täckmaterial i fleråriga trädgårdsväxter”<br />
som tilläggsåtgärd på blankett 111 eller 111B och<br />
inte meddelat att denna tilläggsåtgärd genomförs senast<br />
30.6.2008 eller 30.6.2009 måste jordbrukaren senast år<br />
<strong>2010</strong> i punkten för tilläggsuppgifter på blankett 101B meddela<br />
att han eller hon genomför åtgärden på följande sätt:<br />
• Kravet på täckningsmaterial i samband med tilläggsåtgärden<br />
Användning av täckmaterial i fleråriga trädgårdsväxter<br />
uppfylls senast 30.6.<strong>2010</strong>.<br />
Då betalas stöd för den aktuella tilläggsåtgärden från<br />
och med år <strong>2010</strong>. Också jordbrukare som förbundit sig<br />
vid tilläggsåtgärden år 2009 kan använda sig av samma<br />
anmälningsförfarande.<br />
6.4.5 Avtal om miljöspecialstöd<br />
Valbara avtal om miljöspecialstöd<br />
Avtalen om miljöspecialstöd är fem- eller tioåriga avtal<br />
som ingås mellan jordbrukaren och staten. Stödet har<br />
en bestämd storlek i vissa avtal medan det i andra avtal<br />
bestäms på basis av de kostnader och inkomstbortfall<br />
som hör samman med åtgärderna.<br />
Avtal om specialstöd söks hos ELY-centralen på våren i<br />
samband med den samlade stödansökan. Objektets rätt<br />
till stöd bedöms innan specialstödsavtalet godkänns.<br />
För att ingå avtal om miljöspecialstöd krävs också att<br />
jordbrukaren har åtagit sig att följa basåtgärderna i samband<br />
med jordbrukets miljöstöd.<br />
En sökande som ingått avtal om miljöspecialstöd ska<br />
dessutom årligen ansöka om utbetalning av specialstödet<br />
under hela avtalsperioden. Utbetalning söks på stödansökningsblankett<br />
101B (punkt 1 D), som ska lämnas till<br />
kommunens landsbygdsnäringsmyndighet. År <strong>2010</strong> ska<br />
utbetalning sökas senast 30.4.<strong>2010</strong>.<br />
Avtal om specialstöd kan gälla följande:<br />
• anläggning och skötsel av skyddszon<br />
• skötsel av mångfunktionell våtmark<br />
• åkerodling på grundvattenområden<br />
• ekologisk produktion<br />
• ekologisk husdjursproduktion<br />
• skötsel av vårdbiotoper<br />
• främjande av naturens och landskapets mångfald<br />
6<br />
55
56<br />
• uppfödning av lantraser<br />
• odling av ursprungssorter<br />
• metoder för behandling av avrinningsvatten.<br />
• effektiverad minskning av näringsbelastningen<br />
• placering av flytgödsel i åkermark<br />
• långvarig vallodling på torvåkrar.<br />
Ansökan om specialstöd<br />
När <strong>Ansökningsguide</strong>n gick i tryck visste man ännu inte<br />
vilka specialstödsavtal som går att söka.<br />
Ersättande avtal om specialstöd<br />
När det gäller ekologisk produktion eller ekologisk<br />
husdjursproduktion kan man ingå ett nytt ersättande<br />
avtal i stället för ett avtal som ingåtts 2008 eller 2009,<br />
om den nya åkerareal som önskas bli fogad till avtalet<br />
ensam eller tillsammans med de arealer som godkänts för<br />
avtalet tidigare avtalsår överstiger 50 % av det tidigare<br />
avtalets avtalsareal. Den åkerareal som kan godkännas<br />
ingå i avtalet ska vara sådan som berättigar till miljöstöd<br />
eller som kan godkännas berättiga till miljöstöd år <strong>2010</strong>.<br />
Beslut om ansökan om ersättande avtal om specialstöd<br />
fattas årligen inom ramen för anslagen i statsbudgeten.<br />
När ansökningsguiden gick i tryck hade beslut om detta<br />
ännu inte fattats genom en separat författning för <strong>2010</strong>.<br />
Villkoren för avtal om specialstöd presenteras i guiden<br />
och avtalsvillkoren som gäller respektive avtalstyp. Dem<br />
kan man få från ELY-centralerna samt på adressen www.<br />
mavi.fi och på webbplatsen http://lomake.mmm.fi.<br />
6.4.6 Stöd för ickeproduktiva<br />
investeringar vid anläggning av<br />
mångfunktionella våtmarker eller<br />
inledande röjning och inhägning av<br />
värdefulla vårdbiotoper<br />
Till miljöstödet hör också stöd för icke-produktiva<br />
investeringar som gäller inledande röjning och inhägning<br />
av värdefulla vårdbiotoper samt anläggande av<br />
mångfunktionella våtmarker. Det utgör dock ett särskilt<br />
stödsystem.<br />
Stöd kan sökas av antingen en jordbrukare eller en registrerad<br />
förening. Efter att investeringsprojektet slutförts<br />
ska ett motsvarande avtal om miljöspecialstöd ingås för<br />
skötseln av objektet.<br />
Våtmarker<br />
Anläggandet av våtmarker stöds på avrinningsområdena<br />
för åar och älvar som mynnar ut i Finska viken,<br />
Skärgårdshavet, Bottenhavet eller Kvarken samt på<br />
avrinningsområdena för sådana sjöar där våtmarken gör<br />
det möjligt att avsevärt minska jordbrukets belastning<br />
på vattendraget, öka naturens mångfald i jordbruksområdena<br />
och gynna vilt-, fiskeri och kräfthushållningen.<br />
På andra områden kan anläggandet av våtmarker stödas<br />
om objektet ingår i en översiktsplan över skyddszoner,<br />
naturens mångfald eller våtmarker som den regionala<br />
miljöcentralen har utarbetat eller godkänt.<br />
Stöd för anläggandet av våtmark kan beviljas endast<br />
för sådana objekt där åkrarna utgör mer än 20 % av det<br />
ovanförliggande avrinningsområdet för det aktuella<br />
vattendraget eller utfallsdiket. Våtmarkens areal måste<br />
uppgå till minst 0,5 % av det ovanförliggande avrinningsområdets<br />
areal.<br />
Värdefulla vårdbiotoper<br />
Med värdefulla vårdbiotoper avses exempelvis torrängar,<br />
ängar, lövängar, hagmarker, skogsbeten eller hedar som<br />
miljöförvaltningen har klassificerat som en nationellt,<br />
landskapligt eller lokalt värdefull vårdbiotop. Stöd kan<br />
beviljas för iståndsättningsåtgärder på värdefulla vårdbiotoper,<br />
bland annat för inhägning av området samt<br />
inledande röjning av buskar och träd och bortförande av<br />
röjningsavfallet. Åtgärderna kan också innefatta bevarande<br />
och iståndsättning av konstruktioner och traditionella<br />
lador på området.<br />
Stöd för icke-produktiva investeringar betalas två gånger<br />
per år i överensstämmelse med de faktiska kostnaderna<br />
på basis av en separat ansökan om utbetalning.<br />
Närmare stödvillkor och ansökningsanvisningar ingår<br />
i blanketterna för ansökan om icke-produktiva investeringar<br />
195, 195B, 196 och 196B och de anslutande stödvillkoren<br />
som fås från ELY-centralerna samt på Mavis<br />
webbplats www.mavi.fi.
6.4.7. Miljöstöd till registrerade<br />
föreningar<br />
Registrerade föreningar kan ansöka om avtal om miljöspecialstöd<br />
för skötsel av vårdbiotoper, främjande av<br />
naturens och landskapets mångfald samt för skötsel av<br />
mångfunktionella våtmarker. Föreningarna kan också<br />
ansöka om stöd för icke-produktiva investeringar som<br />
gäller inledande röjning av värdefulla vårdbiotoper samt<br />
för anläggande av mångfunktionella våtmarker.<br />
En registrerad förening som ingått avtal om miljöspecialstöd<br />
ska dessutom årligen ansöka om utbetalning<br />
av specialstödet under hela avtalsperioden. År <strong>2010</strong> ska<br />
utbetalning sökas senast 30.4.<strong>2010</strong>. De registrerade<br />
föreningarna ansöker om utbetalning med en fritt formulerad<br />
ansökan hos den ELY-central med vilken specialstödsavtalet<br />
har ingåtts.<br />
6.4.8 Beloppet av stöd för bas och<br />
tilläggsåtgärder i samband med<br />
miljöstödet samt beloppet av<br />
specialstöd<br />
Miljöstödets belopp varierar enligt gårdstypen, den<br />
gröda som odlas och den tilläggsåtgärd som valts.<br />
Miljöstöd (stöd för bas- och tilläggsåtgärder) betalas för<br />
sådan jordbruksmark som har anmälts och godkänts som<br />
stödberättigande odlad mark i den årliga stödansökan.<br />
Beloppet av det stöd som betalas för basåtgärder (euro/<br />
ha/år) per växtartsgrupp på växtodlings- och husdjursgårdar<br />
anges i tabellen här invid. I detta sammanhang<br />
avser husdjursgård en gård som förbundit sig vid eller<br />
enligt förbindelsevillkoren bytt till basåtgärderna för<br />
husdjursgårdar.<br />
Växtodlingsgård<br />
Åkergrödor 93 107<br />
Trädgårdsgrödor i grupp 1 1) 450 450<br />
Trädgårdsgrödor i grupp 2 1) 438<br />
Naturvårdsåker<br />
438<br />
– fleråriga vallåkrar 170 170<br />
– mångfaldsåkrar 300 300<br />
Vissa frökryddväxter 1) 181 181<br />
Husdjursgård<br />
1) Trädgårdsväxter i grupp 1 och 2 samt vissa frökryddväxter räknas<br />
upp i bilaga 1 till förbindelsevillkoren<br />
Stöd för tilläggsåtgärder betalas i regel för de jordbruksskiften<br />
som också betalas stöd för basåtgärder. Stöd<br />
för en tilläggsåtgärd betalas inte för naturvårdsåkrar.<br />
Beloppet av stöd för en tilläggsåtgärd i förbindelser som<br />
ingåtts åren 2007–<strong>2010</strong> är euro/ha/år:<br />
Tilläggsåtgärd (stödregionerna A, B och C)<br />
Reducerad gödsling 10<br />
Preciserad kvävegödsling av åkerväxter 23<br />
Näringsbalans 18<br />
Spridning av stallgödsel<br />
under vegetationsperioden<br />
27<br />
Växttäcke vintertid och reducerad bearbetning 11<br />
Följande tilläggsåtgärder kan endast väljas för<br />
skiften i stödregionerna A och B<br />
Växttäcke vintertid 30<br />
Effektiverat växttäcke vintertid 45<br />
Mångsidigare odling 24<br />
Extensiv vallproduktion 55<br />
Odling av fånggrödor<br />
Tilläggsåtgärder på trädgårdslägenheter<br />
(stödregionerna A, B och C)<br />
13<br />
Preciserad kvävegödsling av trädgårdsväxter 90<br />
Användning av täckmaterial i fleråriga<br />
trädgårdsväxter<br />
256<br />
Bruk av metoder för uppföljning av skadedjur 144<br />
En jordbrukare eller annan stödtagare som ingått avtal<br />
om miljöspecialstöd betalas årligen specialstöd per<br />
hektar åker, per hektar annat område, per djurenhet eller<br />
enligt det antal hönor på gården som ingår i avtalet i<br />
enlighet med tabellen på nästa sida.<br />
6<br />
57
58<br />
Stöd för naturvårdsåker betalas inte för andra områden<br />
som omfattas av avtal om specialstöd än avtalsområden<br />
med ekologisk produktion eller ekologisk husdjursproduktion.<br />
Avtal om specialstöd e<br />
Anläggande och skötsel av skyddszon högst 450/ha i<br />
stödregion A<br />
och B<br />
högst 350/ha i<br />
stödregion C<br />
Skötsel av mångfunktionell våtmark högst 450/ha<br />
Åkerodling på grundvattenområden högst 156/ha<br />
Behandlingsmetoder för avrinningsvatten<br />
• reglerbar dränering<br />
högst 54/ha<br />
• reglerbar underbevattning<br />
högst 108/ha<br />
• återanvändning av avrinningsvatten<br />
högst 140/ha<br />
Skötsel av vårdbiotoper<br />
högst 450/ha<br />
• värdefulla småskaliga objekt 5–30 ar 200/objekt<br />
Främjande av naturens och landskapets<br />
mångfald högst 450/ha<br />
Effektiverad minskning av näringsbe- högst 347/ha<br />
lastningen<br />
Ekologisk produktion 141/ha<br />
Ekologisk husdjursproduktion 126/ha<br />
(+ 141/ha)<br />
Odling av ursprungsväxter 450/ha<br />
Placering av flytgödsel i åkermark 56/ha<br />
Långvarig vallodling på torvåkrar<br />
• husdjursgårdar som föder upp<br />
nötdjur, hästar, får eller getter sammanlagt<br />
mer än 2 djurenheter 68/ha<br />
• andra husdjursgårdar och växtodlingsgårdar<br />
114/ha<br />
Uppfödning av lantraser<br />
• finska lantrasfår, ålandsfår och<br />
kajanalandsfår<br />
270/de<br />
• östfinsk- och nordfinsk boskap 500/de<br />
• västfinsk boskap<br />
270/de<br />
• hästar av finsk ras<br />
270/de<br />
• finska lantrasgetter<br />
270/de<br />
• lantrashönor och lantrastuppar<br />
– 20–39 hönor och tuppar<br />
100/gård<br />
– 40–59 hönor och tuppar<br />
150/gård<br />
– minst 60 hönor och tuppar 250/gård<br />
Det sammanlagda stödet per hektar som betalas för bas-<br />
och tilläggsåtgärder samt specialstödsavtal kan på ett<br />
jordbruksskifte inte överskrida följande maximibelopp:<br />
• 600 euro/ha för jordbruksskiften med ettåriga odlingsgrödor,<br />
• 900 euro/ha för jordbruksskiften med fleråriga trädgårdsgrödor<br />
och<br />
• 450 euro/ha för jordbruksskiften med övriga grödor.<br />
Betalningen av miljöstöd förutsätter att det stödbelopp<br />
som betalas per förbindelse-, avtals- eller stödår är minst<br />
100 euro per stödtagare och enskilt stöd.<br />
6.5 Miljöstödsförbindelse som<br />
ingåtts år 2006<br />
6.5.1 Förutsättningar för förbindelsen<br />
När det gäller miljöstödsförbindelser som ingåtts år<br />
2006 förblir stödvillkoren och stödnivåerna oförändrade.<br />
Den som har ingått förbindelse år 2006 kan år <strong>2010</strong> inte<br />
övergå till systemet med miljöstöd enligt den nya programperioden,<br />
utan den gamla förbindelsen fortgår hela<br />
den femåriga förbindelseperioden ut.<br />
Jordbrukare som ingått förbindelse om bas- och tilläggsåtgärder<br />
år 2006 skall vidta följande basåtgärder:<br />
• miljöplanering och uppföljning av odlingen (odlingsplan,<br />
markkartering, skiftesvisa anteckningar och<br />
jordbrukarutbildning)<br />
• basgödsling av åkergrödor<br />
• växtskydd<br />
• dikesrenar och skyddsremsor<br />
• upprätthållande av naturens mångfald och landskapet.<br />
Sökanden bör under hela förbindelseperioden genomföra<br />
den tilläggsåtgärd han har valt i samband med att<br />
förbindelsen ingicks. Sökande som ingått förbindelse<br />
2006 har antecknat den valda tilläggsåtgärden i punkt<br />
2D på blankett 111. Villkoren för tilläggsåtgärderna finns i<br />
miljöstödets förbindelsevillkor.<br />
Tilläggsåtgärden eller tilläggsåtgärderna som sökanden<br />
valt har i fråga om förbindelser som ingåtts åren 2006<br />
förhandsifyllts i punkt 2 på gårdsbruksblankett 101A.<br />
En vald tilläggsåtgärd kan endast bytas då gården under<br />
pågående förbindelseperiod är föremål för generationsväxling<br />
eller annan överföring av hela gårdens besittning<br />
och förbindelsen överförs våren <strong>2010</strong>.
En tilläggsåtgärd för trädgårdslägenheter kan väljas<br />
under pågående förbindelseperiod endast om gården<br />
under stödåret i fråga inleder trädgårdsproduktion eller<br />
utökar den på ett sådant sätt att trädgårdsväxter i grupp<br />
1 och 2 årligen odlas på en areal om minst 0,5 ha. Man<br />
måste avstå från tilläggsåtgärden för trädgårdslägenheter<br />
om gården upphör med trädgårdsodlingen eller om<br />
arealen för trädgårdsodling minskar till under 0,5 ha. En<br />
trädgårdsodlingslägenhet bör välja annan tilläggsåtgärd<br />
än tilläggsåtgärd för trädgårdslägenheter om åkerodlingsgrödor<br />
börjar odlas på en areal större än 3,00 ha och<br />
gården i fråga inte redan har valt en annan tilläggsåtgärd<br />
än tilläggsåtgärden för trädgårdsväxter.<br />
Ovan nämnda ändringar av bas- och tilläggsåtgärder<br />
bör inom 10 arbetsdagar räknat från tidpunkten för förändringen<br />
anmälas till kommunens landsbygdsnäringsmyndighet<br />
på ett sätt som beskrivs i förbindelsevillkoren.<br />
Tilläggsåtgärden är alltid bunden till förbindelsen. På<br />
ett åkerskifte tillämpas miljöstödsförbindelsevillkoren<br />
för den jordbrukare som anmäler skiftet i sin stödansökan<br />
och odlar detsamma. Endast i de fall då åkrar av<br />
växtföljdsskäl byts mellan två jordbrukare som ingått<br />
förbindelse, fastställs gödslingsnivån för det skifte som<br />
bytet gäller utgående från den nivå som skiftets ägare valt<br />
för skiftet.<br />
Jordbrukaren eller dennas make/maka eller en person<br />
som deltar i skötseln av gården bör personligen genomgå<br />
den nödvändiga utbildningen. Om det är fråga om ett<br />
dödsbo eller jordbruk som bedrivs i form av ett samfund,<br />
bör den person som ansvarar för skötseln av gården uppfylla<br />
utbildningskravet. Endast sådana utbildningsdagar<br />
som arbets- och näringscentralerna godkänt på förhand<br />
kan godkännas som utbildningsdagar. I undantagsfall<br />
är också distansutbildning som separat har godkänts av<br />
ELY-centralen möjlig.<br />
Om jordbrukaren har valt ”Mångfaldsobjekt på gårdsbruksenheten”<br />
som tilläggsåtgärd och anlagt en viltåker<br />
eller en landskaps-/mångfaldsåker på träda enligt<br />
stödsystemet för jordbruksgrödor, måste dessa arealer<br />
uppges på jordbruksskiftesblankett 102B med koden<br />
mångfaldsobjekt och skötas enligt förbindelseårets<br />
förbindelsevillkor om mångfaldsobjekt under den återstående<br />
förbindelsetiden.<br />
En förbindelse som gäller en gårdsbruksenhet kan överföras<br />
om besittningen av den gårdsbruksenhet som är<br />
föremål för förbindelsen överförs i sin helhet och den nya<br />
innehavaren uppfyller de krav som ställs på en stödmottagare.<br />
Om jordbrukaren eller maken/makan som uppfyller<br />
ålderskravet för den aktuella förbindelsen har fyllt 65 år<br />
under år 2009 och besittningen av hela gårdsbruksenheten<br />
överförs till gårdsbruksenhetens nya innehavare år<br />
<strong>2010</strong> innan den årliga stödansökan lämnas in, kan den<br />
förbindelse som var i kraft för gårdsbruksenheten år 2009<br />
överföras på den nya innehavaren.<br />
6.5.2 Miljöstödets belopp i förbindelser<br />
som ingåtts år 2006<br />
I de förbindelser som ingåtts 2006 varierar miljöstödets<br />
belopp enligt gårdstypen, den gröda som odlas och den<br />
tilläggsåtgärd som valts. Miljöstöd (stöd för bas- och tillläggsåtgärder)<br />
betalas för sådan jordbruksmark som har<br />
anmälts och godkänts som stödberättigande odlad mark<br />
i den årliga stödansökan.<br />
Beloppet av det stöd som betalas för basåtgärder i förbindelser<br />
som ingåtts år 2006 (euro/ha/år) är följande:<br />
Växtodlingsgård<br />
1. Sedvanliga åkergrödor 93,34<br />
2. Trädgårdsgrödor i grupp 1 1) 333,01<br />
3. Trädgårdsgrödor i grupp 2 2) 484,38<br />
1) Till trädgårdsgrödor i grupp 1 räknas de jordbruksskiften på vilka<br />
det odlas prydnadsväxter, grönsaker, frökryddor, krydd- eller medicinalväxter<br />
(se närmare i förbindelsevillkoren). Sockermajs, bondböna<br />
och solros räknas inte till grupp 1 eller 2 av trädgårdsgrödor, utan<br />
stödet för basåtgärden betalas för dessa till beloppet för sedvanliga<br />
åkergrödor. Inte heller foderkål eller foderrova räknas till grupp 1 eller<br />
2 av trädgårdsgrödor. Stöd betalas inte för ett jordbruksskifte som<br />
anmälts som trädgårdsland (produktion för husbehov).<br />
2) Till trädgårdsgrödor i grupp 2 räknas de jordbruksskiften på vilka<br />
det odlas bär eller frukter eller plantskoleväxter (se närmare i förbindelsevillkoren).<br />
Till plantskoleväxterna räknas även fleråriga träd och<br />
buskar som odlas på åker, och som årligen yrkesmässigt skördas för<br />
erhållande av snittbarr eller sk. pyntegrönt. För bär och frukter bör<br />
man uppfylla minimitäthetskrav som anges i förbindelsevillkoren.<br />
Dessa tillämpas dock inte på grödor som anlagts före förbindelseperiodens<br />
början, förutsatt att dessa uppfyller kännetecknen för professionell<br />
odling. Stöd betalas inte för produktion av skogsträdsplantor<br />
eller julträd.<br />
6<br />
59
60<br />
Stöd för tilläggsåtgärder betalas i regel för de jordbruksskiften<br />
som också betalas stöd för basåtgärder. Beloppet<br />
av stöd för tilläggsåtgärder i förbindelser som ingåtts år<br />
2006 är (euro/ha/år):<br />
Tilläggsåtgärd e/ha/år<br />
Preciserad gödsling 1) 13,46<br />
Växttäcke vintertid och<br />
reducerad bearbetning<br />
23,55<br />
Mångfaldsobjekt på gården 2) 13,46<br />
Preciserad uppföljning av näringsämnen 3) 13,46<br />
Preciserad kvävegödsling genom mätning av<br />
lösligt kväve 4)<br />
75,68<br />
Användning av täckmaterial vid ogräsbekämpningen<br />
i fleråriga trädgårdsgrödor 5)<br />
243,87<br />
1) Stöd betalas inte för trädgårdsgrödor i grupp 1 eller 2<br />
2) Stöd betalas också för viltåker/mångfalds/landskapsåkerskifte vilket<br />
anmäls som obligatorisk träda enligt systemet med samlat gårdsstöd<br />
3) Stöd betalas endast för trädgårdsgrödor i grupp 1 och 2<br />
4) Stöd betalas endast för trädgårdsgrödor i grupp 1<br />
5) Stöd betalas endast för trädgårdsgrödor i grupp 2<br />
Stödet som utbetalas bör uppgå till minst 50 euro per<br />
miljöstödsansökan. Det sammanlagda stödet per hektar<br />
som betalas för bas- och tilläggsåtgärder samt specialstödsavtal<br />
kan på ett jordbruksskifte inte överskrida<br />
följande maximibelopp:<br />
• 600 euro/ha för jordbruksskiften med ettåriga odlingsgrödor,<br />
• 900 euro/ha för jordbruksskiften med fleråriga trädgårdsgrödor<br />
och<br />
• 450 euro/ha för jordbruksskiften med övriga grödor.<br />
6.6 Nationell tilläggsdel till<br />
miljöstödet i Fastlandsfinland<br />
Endast jordbrukare som har såväl en förbindelse om<br />
nationell tilläggsdel till miljöstödet som en år 2006<br />
ingången förbindelse om miljöstöd för jordbruket som är<br />
i kraft hela vegetationsperioden <strong>2010</strong> kan ansöka om utbetalning<br />
av nationell tilläggsdel till miljöstödet. År <strong>2010</strong><br />
kan stödet sökas för sista gången. Ingen ny förbindelse<br />
om stödet kan längre ingås och ingen tilläggsdel betalas<br />
till de jordbrukare som förbundit sig vid systemet med<br />
miljöstöd för jordbruket för programperioden 2007–2013.<br />
Ytterligare upplysningar om förändringar som gäller<br />
åländska jordbrukares nationella tilläggsdel till miljöstödet<br />
och andra anvisningar lämnas av Ålands landskapsregering.<br />
Den nationella tilläggsdelen till miljöstödet beviljas<br />
endast i stödregion A och B för samma areal som beviljas<br />
miljöstöd för programperioden 2000–2006 och där<br />
förbindelsevillkoren för den programperiodens miljöstöd<br />
iakttas. Den förbindelse om miljöstöd för jordbruket som<br />
sökanden har ingått år 2006 måste vara i kraft åtminstone<br />
tills 31.5.2011. I förbindelsen om tilläggsdel har den<br />
sökande åtagit sig att iaktta villkoren för miljöstöd för<br />
jordbruket under samma förbindelseperiod som i gårdens<br />
förbindelse om miljöstöd.<br />
I kapitel 2 i ansökningsguiden redogörs för de allmänna<br />
stödvillkor som berör sökande, sökandens ålder samt<br />
gårdsbruksenheten och som sammanfaller med villkoren<br />
för miljöstödet för programperioden 2000–2006.<br />
Om en jordbrukare frånträder en miljöstödsförbindelse<br />
för programperioden 2000–2006 innan förbindelseperioden<br />
upphör, återkrävs den utbetalda tilläggsdelen,<br />
om det inte är fråga om ett oöverstigligt hinder eller att<br />
jordbrukaren ingått förbindelse om miljöstöd för programperioden<br />
2007–2013, vilket leder till att en gällande<br />
förbindelse om nationell tilläggsdel till miljöstödet förfaller<br />
automatiskt. Närmare uppgifter om frånträdelse och<br />
förfall av förbindelser och hur dessa inverkar på tilläggsdelen<br />
finns i förbindelsevillkoren för tilläggsdelen.<br />
Tilläggsdelen omfattas inte av någon separat övervakning<br />
utan övervakningen sköts genom övervakning av<br />
miljöstödet. Enligt uppskattningarna betalas stödet ut<br />
i mars 2011 i samband med de andra nationella stöden.<br />
Den nationella tilläggsdelen till miljöstödet betalas i sin<br />
helhet av nationella anslag.<br />
Tilläggsdel för maltkorn<br />
Jordbrukaren måste sluta ett preliminärt odlingskontrakt<br />
för maltkorn senast 15.6.<strong>2010</strong>. Mälteriet fastställer<br />
det preliminära odlingskontraktet för den areal som<br />
förhandsprovet av maltkorn representerar. Jordbrukaren<br />
ska lämna in det preliminära odlingskontraktet, det fastställda<br />
odlingskontraktet och sammanställningsblankett<br />
174 till kommunens landsbygdsnäringsmyndighet senast<br />
15.12.<strong>2010</strong>. Sammanställningsblanketten fås hos kommunen<br />
eller från blankettjänsten (http://lomake.mmm.fi).<br />
Om blanketten och/eller kontrakten lämnas in till kommunen<br />
för sent beviljas inget stöd för maltkorn.<br />
Ett fastställt odlingskontrakt ska innehålla uppgifter om<br />
jordbrukarens namn och FO-nummer, namn och adress<br />
på mälteriet eller den förmedlare som bedriver export
samt den slutliga areal som odlingskontraktet omfattar.<br />
Om det finns oklarheter om verksamhetsidkarens<br />
faktiska karaktär, ska jordbrukaren lämna kommunen<br />
en närmare utredning om verksamhetsidkaren. När det<br />
gäller exportpartier ska jordbrukaren sända kommunen<br />
ett intyg som innehåller en uppgift om att maltkornet<br />
används för mältning.<br />
Tilläggsdelen betalas för den mindre av följande maltkornsarealer:<br />
arealen i det fastställda odlingskontraktet i<br />
hektar eller den maltkornsareal som uppgetts på jordbruksskiftesblanketten<br />
i stödansökan och som godkänts<br />
vid en eventuell övervakning.<br />
Beloppet av tilläggsdelen<br />
Stödnivån för den nationella tilläggsdelen till miljöstödet<br />
i Fastlandsfinland utgörs av en viss procentandel av den<br />
sammanräknade stödsumma i fråga om bas- och tilläggsåtgärder<br />
inom miljöstödet för jordbruket för programperioden<br />
2000–2006 som betalas till sökanden för en<br />
bestämd gröda. Stödnivån beror på vilka tilläggsåtgärder<br />
sökanden har valt och om det är fråga om en växtodlings-<br />
eller husdjursgård enligt miljöstödet.<br />
Tilläggsdelens belopp i Fastlandsfinland.<br />
Växter Tilläggsdelensprocentandel<br />
av det<br />
miljöstödsbelopp<br />
som<br />
betalats för<br />
grödorna<br />
Vete 1) 82 % 105<br />
Maltkorn 68 % 84<br />
Fodersäd 2) Stärkelsepotatis, sockerbeta,<br />
råg, vall, olje- och<br />
fiberväxter samt prote-<br />
4 % 6<br />
ingrödor 3) Frilandsgrönsaker,<br />
92 % 129<br />
dill och persilja 4) 96 % 392<br />
Äpplen 30 % 155<br />
Bär 8 % 50<br />
Tilläggsdelen<br />
högst<br />
euro/ha<br />
1) Speltvete berättigar till en lika stor tilläggsdel som vete.<br />
2) Till fodersäd räknas foderkorn, havre, rågvete, blandsäd, blandat<br />
växtbestånd och grönfodersäd<br />
- Blandsäd avser ett växtbestånd som består enbart av stråsäd.<br />
- Blandat växtbestånd avser ett blandat växtbestånd som består<br />
av säd och proteingrödor, där jordbruksskiftet har besåtts med en<br />
utsädesblandning av proteingrödor och spannmål så att minst 50 %<br />
räknat i kilogram av den sammanlagda mängden utsäde av proteingrödor<br />
och spannmål utgörs av spannmålsutsäde.<br />
- Grönfodersäd avser ett rent spannmålsbestånd som skördas innan<br />
kärnskörden mognat.<br />
3) Tilläggsdel för vall betalas inte för naturängar och naturbeten eller<br />
skyddszonvall. Bovete, majs och sockermajs berättigar till en lika stor<br />
tilläggsdel som proteingrödor. Ett blandat växtbestånd med ärt och<br />
spannmål berättigar till stöd som proteingröda om jordbruksskiftet<br />
har besåtts med en utsädesblandning av ärt och spannmål så att högst<br />
50 % räknat i kilogram av den sammanlagda mängden utsäde av ärt<br />
och spannmål utgörs av spannmålsutsäde.<br />
4) Grönsaker som används som människoföda är stödberättigande<br />
frilandsgrönsaker. När det gäller ärter som hör till trädgårdsärterna<br />
är spritärter, spritmärgärter, sockerärter och brytärter som skördas<br />
omogna berättigade till tilläggsdel för frilandsgrönsaker.<br />
6.7 Basskiftenas rätt till stöd inom<br />
kompensationsbidrag och<br />
miljöstöd<br />
6.7.1 Stödberättigande skiften<br />
Kompensationsbidrag och miljöstöd betalas endast för<br />
skiften som är stödberättigande inom stödet i fråga.<br />
Stödberättigandet är en förutsättning för att stödet skall<br />
betalas ut. Stödberättigande är de skiften som sökanden<br />
under det första förbindelseåret och åren därefter har<br />
ansökt om att skall upptas som stödberättigande och<br />
som godkänts som sådana.<br />
På <strong>2010</strong> års basskiftesblankett 102A finns förhandsifyllda<br />
uppgifter om stödberättigandet för de basskiften som<br />
jordbrukaren har uppgett på basskiftesblanketten år 2009.<br />
Alla de skiften som har berättigat till stöd inom kompensationsbidraget<br />
och/eller miljöstödet år 2009 är automatiskt<br />
stödberättigande år <strong>2010</strong> om de inte har tagits ur odling<br />
efter år 2009. Den som ingår förbindelse år <strong>2010</strong> behöver<br />
således inte ansöka om stödberättigande för dessa skiften<br />
på nytt. Om ett skifte har tagits ur odling måste det anmälas<br />
på ändringsblanketten för basskiften 102C.<br />
6.7.2 Fogande av åkerareal till<br />
förbindelsen (programperioden<br />
2007–2013)<br />
Följande skiften kan fogas till en förbindelse som är i<br />
kraft år <strong>2010</strong>, dvs. ansökas om att upptas som stödberättigande<br />
och godkännas som sådana efter det första<br />
förbindelseåret.<br />
Dessa samma skiften kan godkännas som stödberättigande<br />
år <strong>2010</strong> också när förbindelse ingås. Närmare<br />
6<br />
61
62<br />
information om saken ges i förbindelsevillkoren för<br />
kompensationsbidrag och miljöstöd år <strong>2010</strong>.<br />
1) Skiften som redan omfattas av stödsystemet<br />
Till förbindelsen kan fogas ett skifte som en annan jordbrukare<br />
som ingått motsvarande förbindelse har anmält<br />
i sin årliga stödansökan under föregående förbindelseår<br />
och som på motsvarande sätt har godkänts som stödberättigande.<br />
Den nya jordbrukaren måste ansöka om stödberättigande<br />
för ett sådant skifte på basskiftesblankett 102A.<br />
2) Skiften som härrör från en person över 65 år<br />
Till förbindelsen kan fogas skiften vars besittning under<br />
ifrågavarande förbindelseår har överförts till en jordbrukare<br />
som ingått förbindelse (besittningsöverföringen och<br />
ansökan om stödberättigande för skiftena sker under<br />
samma förbindelseår) från en sådan jordbrukare som inte<br />
har någon förbindelse om miljöstöd eller kompensationsbidrag<br />
och<br />
1) som har fyllt 65 år eller vars make har fyllt 65 år; ifall<br />
det är fråga om jordbruk eller trädgårdsodling som<br />
idkas av flera jordbrukare tillsammans eller i form av<br />
en sammanslutning förutsätts att alla jordbrukare,<br />
bolagsmän, medlemmar eller delägare har fyllt 65 år<br />
2) som har idkat jordbruk eller trädgårdsodling på en<br />
gårdsbruksenhet han har haft i sin besittning innan besittningen<br />
av den har överförts på en jordbrukare som<br />
har ingått en förbindelse; husbehovsodling betraktas<br />
inte som idkande av jordbruk eller trädgårdsodling<br />
3) som under den vegetationsperiod som föregår överföringen<br />
av besittningen själv har odlat den åkerareal<br />
som överförs<br />
4) vars åkerareal som överförs sammanlagt överstiger två<br />
hektar<br />
5) om ett arrendeavtal eventuellt ingås om den åkerareal<br />
som överförs skall arrendeavtalet sträcka sig över en<br />
minst lika lång tid som den återstående förbindelsetiden.<br />
Om ett dödsbo överför besittningen av ett åkerområde<br />
som innehafts av en över 65 år gammal jordbrukare till en<br />
jordbrukare som ingått en förbindelse, kan åkern anses<br />
härröra från en jordbrukare över 65 år, om jordbrukaren<br />
i fråga har avlidit under det förbindelse- eller kalenderår<br />
då besittningsöverföringen har skett. Om jordbrukaren<br />
har avlidit före växtperiodens början skall dödsboets<br />
delägare själva ha odlat det åkerområde som överförs<br />
under den växtperiod som följer på dödsfallet. Om jordbrukaren<br />
har avlidit under växtperioden skall dödsboets<br />
delägare odla åkerarealen till växtperiodens slut.<br />
3) Skiften som är föremål för skiftesreglering i<br />
anslutning till nyskifte<br />
Icke stödberättigande åkerarealer som en jordbrukare<br />
har kommit i besittning av genom skiftesreglering enligt<br />
en nyskiftesplan som avses i 88 § i fastighetsbildningslagen<br />
(554/1995) kan fogas till förbindelsen, förutsatt att<br />
nyskiftesplanen har vunnit laga kraft och skiftena tagits<br />
i besittning i överensstämmelse med nyskiftesplanen.<br />
Detta tillämpas också på en arrendator om de arrenderade<br />
arealerna i kraft av 86 § i fastighetsbildningslagen flyttats<br />
till ett annat ställe i enlighet med nyskiftesplanen. De ovan<br />
nämnda icke stödberättigande åkerområdena som kommit<br />
i jordbrukarens besittning kan ändå godkännas berättiga<br />
till stöd och därmed ingå i förbindelsen endast om stödberättigande<br />
åkerskiften som enligt en nyskiftesplan som<br />
vunnit laga kraft har utgått ur jordbrukarens besittning.<br />
6.7.3 Fogande av åkerareal till<br />
förbindelsen (programperioden<br />
2000–2006)<br />
Inga andra än de nedan nämnda åkerarealer som sedan<br />
tidigare inte berättigar till stöd kan godkännas som<br />
stödberättigande i förbindelser om kompensationsbidrag<br />
och miljöstöd för programperioden 2000–2006 som är i<br />
kraft år <strong>2010</strong>.<br />
1) Skiften som härrör från en person över 65 år<br />
Till förbindelsen kan fogas skiften vars besittning under<br />
ifrågavarande förbindelseår har överförts till en jordbrukare<br />
som ingått förbindelse (besittningsöverföringen och ansökan<br />
om stödberättigande för skiftena sker under samma<br />
förbindelseår) från en sådan jordbrukare som inte har någon<br />
förbindelse om miljöstöd eller kompensationsbidrag och<br />
1) som har fyllt 65 år eller vars make har fyllt 65 år; ifall<br />
det är fråga om jordbruk eller trädgårdsodling som<br />
idkas av flera jordbrukare tillsammans eller i form av<br />
en sammanslutning förutsätts att alla jordbrukare,<br />
bolagsmän, medlemmar eller delägare har fyllt 65 år<br />
2) som har idkat jordbruk eller trädgårdsodling på en<br />
gårdsbruksenhet han har haft i sin besittning innan besittningen<br />
av den har överförts på en jordbrukare som<br />
har ingått en förbindelse; husbehovsodling betraktas<br />
inte som idkande av jordbruk eller trädgårdsodling<br />
3) som under den vegetationsperiod som föregår överföringen<br />
av besittningen själv har odlat den åkerareal<br />
som överförs<br />
4) vars åkerareal som överförs sammanlagt överstiger två<br />
hektar<br />
5) om ett arrendeavtal eventuellt ingås om den åkerareal<br />
som överförs skall arrendeavtalet sträcka sig över en<br />
minst lika lång tid som den återstående förbindelsetiden.
Om ett dödsbo överför besittningen av ett åkerområde<br />
som innehafts av en över 65 år gammal jordbrukare till en<br />
jordbrukare som ingått en förbindelse, kan åkern anses<br />
härröra från en jordbrukare över 65 år, om jordbrukaren<br />
i fråga har avlidit under det förbindelse- eller kalenderår<br />
då besittningsöverföringen har skett. Om jordbrukaren<br />
har avlidit före växtperiodens början skall dödsboets<br />
delägare själva ha odlat det åkerområde som överförs<br />
under den växtperiod som följer på dödsfallet. Om jordbrukaren<br />
har avlidit under växtperioden skall dödsboets<br />
delägare odla åkerarealen till växtperiodens slut.<br />
2) Skiften som är föremål för skiftesreglering i<br />
anslutning till nyskifte<br />
Icke stödberättigande åkerarealer som en jordbrukare<br />
som ingår förbindelse har kommit i besittning av genom<br />
skiftesreglering enligt en nyskiftesplan som avses i 88 § i<br />
fastighetsbildningslagen (554/1995) kan fogas till förbindelsen,<br />
förutsatt att nyskiftesplanen har vunnit laga<br />
kraft och skiftena tagits i besittning i överensstämmelse<br />
med nyskiftesplanen efter att förbindelseperioden börjat.<br />
Detta tillämpas också på arrendeåkrar om de arrenderade<br />
arealerna i kraft av 86 § i fastighetsbildningslagen<br />
flyttats till ett annat ställe i enlighet med nyskiftesplanen.<br />
Nya icke stödberättigande åkerområden som kommit i<br />
jordbrukarens besittning via nyskifte kan på ovannämnda<br />
grunder godkännas berättiga till stöd och därmed ingå i<br />
förbindelsen till högst samma areal som de stödberättigande<br />
åkerskiften som enligt en nyskiftesplan som vunnit<br />
laga kraft har utgått ur jordbrukarens besittning.<br />
6.7.4 Fogande av icke stödberättigande<br />
åker till förbindelsen och<br />
avlägsnande av stödberättigande<br />
åker från förbindelsen<br />
Om det efter år <strong>2010</strong> är möjligt att få icke stödberättigande<br />
skiften att bli stödberättigande i förbindelser som ingåtts<br />
år 2008, 2009 och <strong>2010</strong> och förbindelser som ingåtts år<br />
2006 beror på vilka anslag det finns i statsbudgeten.<br />
Ändringar i stödberättigande skiften jämförs alltid med<br />
summan av de stödberättigande skiftenas arealer det första<br />
förbindelseåret, dvs. referensarealen. Referensarealen<br />
för kompensationsbidrag och miljöstöd för en sökande<br />
som ingått förbindelse år 2006, 2007, 2008 eller 2009 har<br />
fyllts i på förhand i basskiftesblankett 102A för 2009.<br />
Om skiftet övergår till en annan jordbrukare med motsvarande<br />
förbindelse är det inte frågan om att avlägsna stödberättigande<br />
areal från förbindelsen och arealen i fråga räknas<br />
inte in i de åkerarealer som avlägsnats från förbindelsen.<br />
Utan att det leder till att stödet återkrävs kan stödberättigande<br />
åkerarealer<br />
• anmälas som icke stödberättigande<br />
• tas ur odling permanent<br />
• överföras till en jordbrukare som inte har någon gällande<br />
förbindelse eller<br />
• börja användas för annat än odling på följande villkor:<br />
1) de minskade skiftenas sammanlagda areal under<br />
förbindelseperioden är högst 20 % av referensarealen<br />
eller högst 5 ha (på små gårdar högst 5 ha och på över<br />
25 ha stora gårdar högst 20 % av referensarealen) och<br />
2) minimiarealen (minst 3 ha stödberättigande åker<br />
eller i fråga om miljöstödet minst 0,5 ha stödberättigande<br />
areal i odling med trädgårdsväxter) uppfylls<br />
utan avbrott under hela förbindelseperioden.<br />
Om jordbrukaren avlägsnar stödberättigande åkerskiften<br />
ur sin besittning eller tar dem ur odling på så sätt att de<br />
ovan nämnda villkoren inte uppfylls, återkrävs han på<br />
alla stöd som under det berörda förbindelseåret och de<br />
föregående förbindelseåren har betalts för de minskade<br />
arealer som inte har överförts till en annan jordbrukare<br />
med motsvarande förbindelse. Om den stödberättigande<br />
åkerarealen har avlägsnats på grund av oöverstigligt<br />
hinder verkställs inget återkrav.<br />
I punkt 3.3 redogörs för vad som avses med oöverstigliga<br />
hinder. Sökanden eller dennes rättsinnehavare skall göra<br />
en särskild skriftlig anmälan om det oöverstigliga hindret<br />
till kommunens landsbygdsnäringsmyndighet. Anmälan<br />
skall göras utan dröjsmål och senast inom 10 dagar från<br />
det skedda. Kommunens landsbygdsnäringsmyndighet<br />
fattar beslut om huruvida det varit frågan om ett oöverstigligt<br />
hinder.<br />
Om ett stödberättigande skifte anmäls som icke odlat,<br />
eller konstateras vara så i samband med övervakning, är<br />
det frågan om avlägsnande av åkerareal från förbindelsen<br />
(skiftet räknas in i de avlägsnade åkerarealerna) och<br />
skiftet mister sitt stödberättigande. Skiftet betraktas som<br />
icke odlat om det konstateras att skiftet har varit obrukat<br />
under flera års tid. Skiften som anmälts som tillfälligt<br />
icke odlade behåller däremot sitt stödberättigande.<br />
Stödberättigande förblir likaså skiften som anmälts som<br />
icke odlad åker som sköts, om de skötselåtgärder som<br />
tvärvillkoren förutsätter vidtas på dem.<br />
Närmare information om överföring, frånträdande<br />
och förfall av förbindelse ingår i förbindelsevillkoren.<br />
6<br />
63
64<br />
7. Nationella åkerbaserade stöd<br />
Nytt <strong>2010</strong><br />
• Inga nya sökande tas med i hektarstödet till husdjurslägenhet.<br />
• Inom det nordliga hektarstödet används en stödenhetskoefficient.<br />
• Kommissionens beslut om stödet för utsädesproduktion<br />
inväntas.<br />
De nationella åkerbaserade stöden är olika i södra och<br />
norra Finland. Stöden till södra Finland är avsedda för<br />
husdjursgårdar och gårdar som odlar frilandsgrönsaker<br />
eller stärkelsepotatis. De nordliga stöden består av tre<br />
stödformer som betalas för åkerodling i form av växtspecifikt<br />
stöd, allmänt hektarstöd och stöd till unga jordbrukare.<br />
Vidare betalas nationellt stöd i hela landet för<br />
produktion av potatis och sockerbeta samt för areal där<br />
det odlas utsäde av vissa arter av stråsäd och vallväxter.<br />
Enhetsstödens belopp finns samlade i tabellen i slutet av<br />
kapitlet.<br />
7.1 Hektarstöd för<br />
husdjurslägenhet<br />
Hektarstödet för husdjurslägenhet är avsett för husdjursgårdar<br />
i stödregionerna A och B som betalas kompensationsbidrag<br />
för Fastlandsfinland eller landskapet Åland<br />
(= LFA-stöd). Med husdjursgård avses en gårdsbruksenhet<br />
som under stödåret är en husdjurslägenhet i<br />
fråga om LFA-tilläggsdelen eller som uppfyller motsvarande<br />
djurtäthetskrav (nedan) och idkar husdjurskötsel<br />
fram till den 30 april <strong>2010</strong>.<br />
Gårdens djurtäthet ska vara minst 0,4 djurenheter per<br />
hektar LFA-stödberättigande åker ELLER gården ska ha<br />
minst 10 djurenheter under hela räkningsperioden för<br />
husdjur och djurtätheten ska vara minst 0,2 djurenheter<br />
per hektar LFA-stödberättigande hektar åker.<br />
Stödet gäller endast husdjursgårdar som har en gårdsspecifik<br />
maximal areal som är fastställd åren 2008-2009.<br />
Inga nya sökande tas längre med i stödet eftersom det<br />
inte fastställs några nya maximala arealer. En ny jordbru-<br />
kare kan få en maximal areal bara genom överföring av<br />
besittningen till en hel gård som har en maximal areal.<br />
Kontroll av djurtätheten under stödåret<br />
En gårdsbruksenhet som uppfyller kravet på djurtäthet<br />
för en husdjurslägenhet i samband med LFA-tilläggsdelen<br />
under stödåret uppfyller automatiskt stödets krav<br />
på djurtäthet under stödåret. Djurtätheten för andra<br />
gårdsbruksenheter som ansökt om stödet kontrolleras i<br />
sökandens stöduppgifter (antalet djurenheter år 2009<br />
och LFA-areal år <strong>2010</strong>). Vid uträknandet av antalet<br />
djurenheter används djurregisteruppgifterna i fråga om<br />
nötkreatur och svin. Djurtätheterna för svin och fjäderfä<br />
räknas ut enligt det nationella LFA-tillägget. När det<br />
gäller andra djur används det antal djurenheter som<br />
berättigat till nationellt stöd för husdjursskötsel vid<br />
uträkningen. Till LFA-arealen räknas bara de åkrar som<br />
är belägna i stödregionerna A och B.<br />
På sökandens begäran kan vid uträkningen av djurtätheten<br />
också användas det djurantal som konstaterats vid<br />
övervakning (2009), eller också räknas antalet djur i ett<br />
företag som bedrivs i sammanslutningsform in i sökandens<br />
djurantal. Djuren i ett företag som bedrivs i sammanslutningsform<br />
räknas dock ändå bara in i djurantalet<br />
för en enda gård.<br />
Den maximala arealen begränsar stödet<br />
Den gårdsspecifika maximala arealen avser den areal<br />
som år 2007 var stödberättigande i fråga om sökandens<br />
LFA-stöd. Den maximala arealen har fastställts för<br />
gården i samband med den första stödbetalningen. Den<br />
förblir hos stödtagaren även om gårdsbruksenheten inte<br />
uppfyller kravet för en husdjurslägenhet varje år.<br />
Den maximala arealen kan inte längre öka under<br />
senare år, men den kan överföras till en annan sökande<br />
i samband med generationsväxling eller överföring av<br />
besittningsrätten till hela gården. Den maximala arealen<br />
kan överföras på samma gång som besittningsrätten.<br />
Mottagaren kan ansöka om överföring av den maximala<br />
arealen hos kommunens landsbygdsnäringsmyndighet<br />
med blankett 156.
7.2 Stöd för specialväxter<br />
i södra Finland<br />
Stödet för specialväxter i södra Finland är avsett för gårdar<br />
i stödregionerna A och B som odlar stärkelse potatis<br />
eller frilandsgrönsaker. Stödberättigande frilandsgrönsaker<br />
är grönsaker som används som människoföda; av<br />
ärterna trädgårdsärter (sprit-, spritmärg-, socker- och<br />
brytärt), som skördas som omogna. Stöd betalas inte för<br />
produktion av frilandsgrönsaker som används som foder<br />
(t.ex. foderrova eller foderkålrot), sättlök (produktion<br />
av förökningsmaterial), produktion av grönsaksplantor<br />
eller kryddväxter. Om grönsaker används till annat än<br />
som föda för människor måste det uppges i punkten för<br />
tilläggsuppgifter på jordbruksskiftesblanketten.<br />
Minst en halv hektar åker ska vara i odling med trädgårdsväxter.<br />
Till minimiarealen räknas arealer där det<br />
odlas frilandsgrönsaker, bär, frukter, frökryddor och<br />
medicinalväxter, prydnadsväxter, plantskoleväxter och<br />
örtkryddor samt areal som anmälts som trädgårdsland.<br />
Då man planterar bär-, frukt- eller plantskoleplantor uppskattas<br />
jordbruksskiftets gräns enligt hur långt växtens<br />
yttersta grenar kommer att nå då växten har uppnått<br />
slutlig storlek (för plantskoleväxter den slutliga försäljningsstorleken).<br />
Då man odlar två trädgårdsväxter eller<br />
t.ex. potatis och sallat efter varandra kan stödet sökas för<br />
endast en av dessa växter.<br />
I ett odlingssätt som beaktar ortens produktionsförhållanden<br />
ingår att växterna ska planteras eller sås senast<br />
30.6.<strong>2010</strong>. Frilandsgrönsaker som har såtts eller planterats<br />
efter 30.6.<strong>2010</strong> berättigar till stöd bara om landsbygdsnäringsmyndigheten<br />
underrättas om datumet för<br />
sådd eller plantering före utgången av <strong>2010</strong>.<br />
7.3 Nordliga stöd<br />
Skiftets rätt till stöd<br />
Nordliga stöd beviljas inte för åkerareal som jordbrukaren<br />
anmäler på jordbruksskiftesblanketten 102B för<br />
första gången år 2005-<strong>2010</strong>. Av denna åkerareal har dock<br />
åkrar som år <strong>2010</strong> godkänns som stödberättigande inom<br />
miljöstödet för jordbruket eller LFA rätt till stöd. Stödberättigande<br />
i samband med nordliga stöd beviljas vid<br />
kommunen utan separat ansökan. Skiftet behåller sin rätt<br />
till nordliga stöd även om det stryks från en miljöstöds-<br />
eller LFA-förbindelse.<br />
Stödenhetskoefficient<br />
I kommissionens nya beslut om nordligt stöd granskas<br />
de objekt som får stöd inom hela stödregion C och<br />
inte längre enligt stödregion C1, C2 osv. Det nordliga<br />
hektarstödet är förknippat med en arealbegränsning som<br />
antas bli överskriden år <strong>2010</strong>. Av den orsaken har för<br />
stödet fastställts en stödenhetskoefficient som är 0,70 i<br />
hela stödregion C. Stödenhetskoefficienten ändras om<br />
det antal stödenheter som ligger till grund för beviljandet<br />
av stödet överskrids.<br />
Miljövillkor<br />
I samband med de nordliga stöden ska tvärvillkorens<br />
krav på god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden<br />
följas. Mer information om kraven ingår i kapitel 9 i<br />
ansökningsguiden.<br />
7.3.1 Nordligt hektarstöd<br />
Nordligt hektarstöd är avsett för vissa jordbruksgrödor<br />
som odlas i stödregion C: vete, råg, frilandsgrönsaker, oljeväxter<br />
och proteingrödor, olje- och spånadslin, bovete,<br />
majs, blandade växtbestånd baserade på proteingrödor<br />
och vissa sorter av fiberhampa.<br />
Vete och råg<br />
Kärnskörden av vete och råg ska bärgas genom tröskning.<br />
Speltvete berättigar till ett lika stort stöd som vete.<br />
Frilandsgrönsaker som används<br />
som människoföda<br />
Stödberättigande frilandsgrönsaker är grönsaker som<br />
används som människoföda. Av ärterna kan stöd betalas<br />
för trädgårdsärter (sprit-, spritmärg-, socker- och brytärt),<br />
som skördas som omogna. Stöd betalas inte för<br />
produktion av frilandsgrönsaker som används som foder<br />
(t.ex. foderrova eller foderkålrot), sättlök (produktion<br />
av förökningsmaterial), produktion av grönsaksplantor<br />
eller kryddväxter. Om grönsaker används till annat än<br />
som föda för människor måste det uppges i punkten för<br />
tilläggsuppgifter på jordbruksskiftesblanketten.<br />
Övriga jordbruksgrödor<br />
Övriga jordbruksgrödor med rätt till stöd är oljeväxter<br />
och proteingrödor, olje- och spånadslin, bovete, majs,<br />
sockermajs och de sorter av fiberhampa som förtecknas i<br />
kap. 5.2. Blandade växtbestånd med ärt/bondböna/sötlu-<br />
7<br />
65
66<br />
pin och spannmål har rätt till stöd om under 50 % av den<br />
sammanlagda mängden utsäde (kg) i blandningen utgörs<br />
av spannmål.<br />
7.3.2 Allmänt hektarstöd<br />
Allmänt hektarstöd är avsett för all areal i odling med<br />
åkergrödor i stödregion C2-C4. Stödet betalas dock<br />
inte för skiften som inte odlas, icke odlad åker som sköts,<br />
naturbeten eller naturängar, trädgårdsland eller växthusarealer.<br />
Stödberättigande grödor är jordbruks-, trädgårds-<br />
och energigrödor. Inom stödregionerna C3 och<br />
C4 betalas allmänt hektarstöd för frilandsgrönsaker, men<br />
inte för andra växter som får nordligt hektarstöd. Med<br />
energigrödor avses ettåriga grödor eller grödor med kort<br />
omloppstid som odlas för energiändamål.<br />
7.3.3 Stöd till unga jordbrukare<br />
Stödet till unga jordbrukare är avsett för en jordbrukare i<br />
stödregion C som själv eller vars make/maka är yngre än<br />
40 år. Stödet betalas för åkerareal i odling med jordbruks-,<br />
trädgårds- och energigrödor; dock inte för skiften<br />
som inte odlas, icke odlad åker som sköts, naturbeten<br />
eller naturängar, trädgårdsland eller växthusarealer.<br />
En ung jordbrukare är en jordbrukare som själv eller<br />
vars make/maka var yngre än 40 år 31.12.2009. Stöd till<br />
unga jordbrukare kan också betalas till grupper av fysiska<br />
personer om alla odlare, bolagsmän, medlemmar eller<br />
delägare uppfyller ålderskravet. Vid generationsväxling<br />
beviljas stödet till övertagaren, om generationsväxlingen<br />
sker senast den 31 augusti <strong>2010</strong> och den tidigare innehavaren<br />
har gjort upp en i övrigt godtagbar stödansökan.<br />
7.4 Stöd för potatisproduktion<br />
Stödet för potatisproduktion är avsett för potatisodlare<br />
som producerar potatis för marknadsföring eller förökning<br />
av sättpotatis. Till stöd berättigar inte potatis som<br />
odlas för råvara till stärkelseindustrin, potatis som odlas<br />
för gårdens egen konsumtion eller foder eller potatis som<br />
odlas till sättpotatis för dessa ändamål 2011 samt potatis<br />
som har satts med icke-stödberättigad sättpotatis.<br />
Stödberättigande potatisproduktion<br />
• produktion av certifierat potatisutsäde<br />
• produktion av matpotatis (inklusive tidig potatis som<br />
inte odlas under fiberduk)<br />
• produktion av tidig potatis under fiberduk<br />
• produktion av potatis för livsmedelsindustrin<br />
• egen sättpotatisproduktion i syfte att från certifierad<br />
sättpotatis producera sättpotatis för 2011 års produktion<br />
av matpotatis, potatis för livsmedelsindustrin<br />
eller tidig potatis under fiberduk samt<br />
• egen sättpotatisproduktion i syfte att från certifierad<br />
sättpotatis producera sättpotatis för 2011 års produktion<br />
av stärkelsepotatis.<br />
Arealen för odling av sättpotatis för stärkelsepotatis<br />
kan utgöra högst 15 % av stärkelsepotatisens avtalsareal.<br />
Stödet kan betalas för en större areal än detta om det är<br />
fråga om utvidgande av produktionen eller en produktionsring<br />
för sättpotatis.<br />
Stödberättigande sättpotatis<br />
Man ska använda certifierad (officiellt granskad och<br />
försedd med garantibevis) sättpotatis eller därav högst<br />
en gång på gården förökad sättpotatis. Med certifikatutsäde<br />
avses utsädespotatis enligt jord- och skogsbruksministeriets<br />
förordning nr 112/2000 om handel med<br />
utsädespotatis. I detta sammanhang jämställs sättpotatis<br />
importerad från EU-området, vilken i ursprungslandet<br />
officiellt klassificerats och godkänts vid hälsokontroll,<br />
med certifikatutsäde då odlaren kan visa upp ursprungslandets<br />
garantibevis/växtpass. På produktionsområdet<br />
för högklassig utsädespotatis (HG-området) ska som<br />
utsäde användas testat och certifierat utsäde av minst<br />
utsädesklass A.<br />
Minimiarealen för potatis<br />
Stöd för potatisproduktion beviljas för gårdens hela<br />
stödberättigade potatisareal om något av följande<br />
minimiareal krav uppfylls:<br />
- odlingsarealen med stödduglig potatis är över två<br />
hektar<br />
- odlingsarealen med tidig potatis under fiberduk är<br />
över en hektar eller<br />
- odlingsarealen med sättpotatis för stärkelsepotatis är<br />
över en halv hektar.<br />
Förhöjt stöd för avtalsproduktion<br />
och för HG-området<br />
Stödet för potatisproduktion betalas som förhöjt stöd<br />
för den areal och skörd för vilken odlaren har ett skriftligt<br />
odlingsavtal. Odlaren ska lämna in odlingsavtalet för<br />
potatis till kommunens landsbygdsnäringsmyndighet<br />
senast 15.6.<strong>2010</strong>. Det förhöjda stödet beviljas inte om<br />
odlingsavtalet lämnas in för sent. Odlare på HG-området<br />
betalas tilläggsstöd. Till HG-området hör Tyrnävä<br />
och Limingo kommuner.
Odlingsavtalet uppställs på villkor att hela skörden från<br />
avtalsarealen och en mängd motsvarande minst 20 000<br />
kg hektarskörd levereras till avtalspartnern. För produktion<br />
av tidig potatis under fiberduk fastställs stödet på<br />
basis av en hektarskörd om 10 000 kg. Förhöjt stöd beviljas<br />
för den areal som enligt nämnda skördenivå behövs<br />
för att producera den avtalsenliga mängden.<br />
Av avtalet bör framgå åtminstone följande:<br />
- avtalsparter: köpare och odlare i egenskap av säljare<br />
samt deras företags- och organisationsnummer<br />
- potatisens användningsändamål (t.ex. matpotatis)<br />
- avtalad mängd (kg) och areal (ha) på vilken potatisen<br />
med beaktande av gårdens skördenivå är avsedd att<br />
produceras<br />
- avtalspris<br />
- avtalet omfattar <strong>2010</strong> års skörd<br />
- avtalet har uppställts i två likalydande exemplar, ett<br />
för vardera avtalsparten<br />
Odlaren kan inte vara köpande avtalspart i fråga om<br />
sin egen produktion. Köparen ska ha ett företags- och<br />
organisationsnummer (FO-nummer) som därmed inte<br />
kan vara detsamma som säljarens motsvarande nummer.<br />
Avtalet får inte innehålla något sådant villkor som gör<br />
det möjligt att häva kontraktet. Avtalet måste dessutom<br />
dateras och undertecknas. Om avtalet inte uppfyller<br />
minimikraven ovan, betalas inte förhöjt stöd för potatisproduktion.<br />
Obs. En notering om sättpotatis och avtalsproduktion<br />
görs i kolumn V på jordbruksskiftesblankett 102B (Utsädets<br />
beskaffenhet och avtalsproduktion av potatis).<br />
7.5 Stöd för sockerbeta<br />
Stödet för sockerbeta är avsett för sockerbetsodlare.<br />
Stöd beviljas endast för den sockerbetsareal som används<br />
för sockerproduktion. Sockerbetsareal som odlas för<br />
annat bruk beviljas inget stöd (annat bruk måste uppges i<br />
tilläggsuppgifterna på jordbruksskiftesblanketten).<br />
Transportstöd för sockerbeta<br />
En särskild ansökan om transportstöd för sockerbeta<br />
ordnas våren <strong>2010</strong>. Transportstöd betalas årligen på<br />
basis av sockerbetsproduktionen året innan och med<br />
det ersätts odlaren för kostnaderna för att transportera<br />
sockerbetorna till fabriken.<br />
7.6 Stöd för utsädesproduktion av<br />
vallväxter och stråsäd<br />
7.6.1 Betalningen av nationellt<br />
stöd kräver kommissionens<br />
godkännande<br />
Kommissionens beslut om det nationella stödet för<br />
utsädesproduktion (utsädesstöd) hade inte kommit när<br />
<strong>Ansökningsguide</strong> <strong>2010</strong> gick i tryck. Finland har föreslagit<br />
för kommissionen att det <strong>2010</strong> fortsättningsvis ska vara<br />
möjligt att betala nationellt hektarbaserat stöd för utsädesproduktion<br />
av vissa sorter av vallväxter och stråsäd<br />
som har registrerats i Finlands nationella växtsortslista.<br />
År <strong>2010</strong> skulle vara det sista året för betalning av nationellt<br />
utsädesstöd. För utsädesproduktion av timotej<br />
betalas inget nationellt stöd för utsädesproduktion<br />
(se punkt 8.4).<br />
Om kommissionen ger ett bifallande beslut om det<br />
nationella utsädesstödet för <strong>2010</strong> slås de stödberättigande<br />
växtarterna och sorterna fast genom förordning<br />
av statsrådet. En lista över de stödberättigande sorterna<br />
publiceras på Mavis webbplats Mavi.fi genast när den<br />
eventuella förordningen av statsrådet har utfärdats. Den<br />
sökande kan ta fram sortlistan på webben eller begära<br />
den hos kommunens landsbygdsnäringsmyndighet.<br />
Enligt förslaget betalas för vallväxternas del stöd för utsädesproduktion<br />
av gräsväxter och gräsbaljväxter, frånsett<br />
timotej, och för stråsädens del stöd för utsädesproduktion<br />
av vete, korn, havre och råg.<br />
I Finlands förslag är stödbeloppet följande:<br />
• inom produktionen av vallfrö högst 220 euro per hektar,<br />
sammanlagt dock högst 442 200 euro per år. Om<br />
maximibeloppet av stöd hotar att överskridas minskas<br />
den stödberättigande arealen proportionellt för att<br />
maximibeloppet inte ska överskridas.<br />
• inom utsädesproduktionen av stråsäd högst 73 euro<br />
per hektar, sammanlagt dock högst 2 190 000 euro per<br />
år. Om maximibeloppet av stöd hotar att överskridas<br />
minskas den stödberättigande arealen proportionellt<br />
för att maximibeloppet inte ska överskridas.<br />
Stöd kan betalas endast för de skiften med utsädesproduktion<br />
som har blivit godkända i en odlingsgranskning.<br />
För dessa skiften ska producenten ha ett avtal eller en<br />
förbindelse om utsädesproduktion med en fröaffär.<br />
7<br />
67
68<br />
För stödet gäller de allmänna förutsättningarna för nationella<br />
stöd för växtproduktion (bl.a. ålderskravet, se kap. 2<br />
och 3). Inget stöd betalas om stödbeloppet per stödår är<br />
mindre än 100 euro.<br />
7.6.2 Anmälan om utsädesproduktion<br />
i ansökan och bilagor som ska<br />
lämnas in<br />
Den sökande ska omsorgsfullt fylla i uppgifterna om<br />
utsädesproduktion på blanketterna för den samlade<br />
stödansökan. Om det finns brister i skiftesuppgifterna på<br />
jordbruksskiftesblankett 102B eller i anmälan om ändring<br />
av såningsarealer 117 kan inget utsädesstöd betalas. För<br />
utsädesproduktion av stråsäd och vallväxter fyller man<br />
i art, sort och beteckningen ST på jordbruksskiftesblanketten.<br />
ST-beteckningen anger att det är fråga om<br />
utsädesproduktion.<br />
Producenten bör också kontrollera i registreringsmeddelandet<br />
att skiftena med utsädesproduktion är försedda<br />
med beteckningen ST, växtartens namn samt sorten.<br />
Om det i registreringsmeddelandet till exempel står<br />
flerårig frövall i stället för växtarten kan man inte få stöd<br />
för utsädesproduktion för området.<br />
Om statsrådet utfärdar en förordning om stödet meddelar<br />
Mavi i sin tur en föreskrift om hur stödet ska sökas.<br />
I föreskriften anges vilka bilagor sökanden ska lämna in<br />
till kommunens landsbygdsnäringsmyndighet och vilka<br />
tidsfristerna är.<br />
Ett villkor för att få stödet är att en kopia av det avtal om<br />
utsädesproduktion som ingåtts mellan producenten och<br />
fröaffären lämnas in som bilaga till stödansökan. När det<br />
utsäde som produceras på gården förpackas i gårdens<br />
packeri den förbindelse mellan producenten och gårdspackeriet<br />
som ska ingås motsvarar avtalet. Avtalet eller<br />
förbindelsen ska innehålla odlarens namn, lägenhetssignum,<br />
packeriets namn, packeriets nummer, växtarten,<br />
sorten samt arealen. Avtalet eller förbindelsen ska vara<br />
försedda med underskrifter. Den producent av utsäde<br />
och packeriets företrädare som undertecknat förbindelsen<br />
är en och samma person.<br />
En kopia av Eviras beslut om odlingsgranskning är<br />
bilaga till stödansökan och om den/de lämnas in för sent<br />
leder det till förseningsavdrag från stödet. Vanligen har<br />
fristerna för inlämnande av bilagor varit medlet av september<br />
när det gäller avtal eller förbindelser om utsädesproduktion<br />
och utgången av januari året efter skördeåret<br />
när det gäller beslut om odlingsgranskning.<br />
På webbplatsen www.mavi.fi/sv kan utsädesproducenten<br />
följa med de föreskrifter och meddelanden som Mavi<br />
ger. Meddelandena publiceras på ingångssidan (Start)<br />
och till föreskrifterna kommer man genom att klicka på<br />
länken Mavis föreskrifter i Finlex till vänster på sidan.<br />
Det går också att fråga landsbygdsnäringsmyndigheten<br />
om läget för utsädesstödet under vårens lopp.
Tabell. Beloppen av enhetsstöd per hektar som betalas i samband med nationella<br />
åkerbaserade stöd.<br />
Det minsta stödbelopp som betalas ut är 100 euro. Om det sammanlagda beloppet av ansökt stöd överskrids minskas<br />
enhetsstödets belopp.<br />
Stödtyp Stödberättigande grödor Enhetsstödets<br />
belopp (e/ha)<br />
Stödets totalbelopp<br />
(milj. euro)<br />
Ha-stöd till husdjurslägenhet (A, B) LFA-stödberättigande grödor 30 9,69<br />
Stöd för specialväxter (A, B) frilandsgrönsaker, stärkelsepotatis 100 0,94<br />
Nordligt hektarstöd (C) stödenhetskoefficient 0,70<br />
stödregionerna C1, C2 och C2p vete 67 1,66<br />
stödregionerna C1, C2 och C2p råg 214<br />
stödregionerna C1, C2 och C2p sockerbeta 143<br />
stödregionerna C1, C2 och C2p stärkelsepotatis 190<br />
stödregionerna C1-C4 frilandsgrönsaker 497<br />
stödregion C1 andra åkergrödor 172<br />
stödregion C2<br />
Allmänt hektarstöd (C2-C4)<br />
andra åkergrödor 67<br />
stödregionerna C2 och C2p grödor som odlas 33<br />
stödregion C3 grödor som odlas 49<br />
stödregion C4 grödor som odlas 100<br />
Stöd till unga jordbrukare (C) grödor som odlas 36<br />
Stöd för potatisproduktion potatis 303 7,2<br />
potatis: tillägg för avtalsproduktion<br />
118<br />
potatis: HG-området<br />
(Tyrnävä, Limingo)<br />
48<br />
potatis: tillägg för avtalsproduktion<br />
på HG-området<br />
67<br />
Stöd för sockerbeta sockerbeta 350<br />
Stöd för utsädesproduktion 1) vissa arter och sorter av vallväxter 220 0,4422<br />
1) Förutsatt att stödet fortgår<br />
Ytterligare information om andra nationella stöd<br />
och stödvillkor<br />
Alla stöd som nämns i detta kapitel berörs också av de<br />
villkor som beskrivs i kapitel 2 i ansökningsguiden (sö-<br />
vissa spannmålssorter 73 2,19<br />
kande, gårdsbruksenhet, odlingssätt). De nationella tillläggsdelarna<br />
till miljöstödet och kompensationsbidraget<br />
ingår i kapitel 6 i ansökningsguiden. I kapitel 12 berättas<br />
om undantag från nationella stöd.<br />
7<br />
69
70<br />
8. Andra stöd för åkerodling<br />
Nytt <strong>2010</strong><br />
EU:s direktstöd betalas om de uppgår till sammanlagt<br />
minst 200 euro per stödår.<br />
Produktionsbidraget för jordbruksgrödor och bidraget<br />
för proteingrödor upphör i sin nuvarande form efter år<br />
<strong>2010</strong>. Till exempel för höstsäd som sås hösten <strong>2010</strong> betalas<br />
inte längre produktionsbidrag för jordbruksgrödor år<br />
2011.<br />
Stödet för energigrödor har slopats. Energiråvara som<br />
har bärgats år 2009 från ett område som fått stöd för<br />
energigrödor måste förädlas senast 31.7.2011. De andra<br />
förpliktelserna som gäller bärgad skörd år 2009 ingår i<br />
guiden om stöd för energigrödor 2009.<br />
EU:s stöd för utsädesproduktion av timotej:<br />
• Certifieringsbeslutet/-besluten om <strong>2010</strong> års skörd ska<br />
lämnas till kommunen senast 16.5.2011.<br />
Information om nationellt stöd för utsädesproduktion<br />
finns i punkt 7.6 i <strong>Ansökningsguide</strong>n.<br />
Produktionsbidrag för jordbruksgrödor, bidrag för<br />
proteingrödor, stöd för stärkelsepotatis och stöd för<br />
utsädesproduktion av timotej hör till de s.k. direktstöden<br />
som finansieras av EU. De är produktionsbundna stöd<br />
och för att få dem måste man följa tvärvillkoren. Vart och<br />
ett stöd kan bara fås för en bestämd växtart eller växtsort,<br />
exempelvis betalas stöd för stärkelsepotatis bara för<br />
produktion av stärkelsepotatis. Produktionsbidrag för<br />
jordbruksgrödor och bidrag för proteingrödor kan fås för<br />
samma areal om växten är t.ex. bondböna.<br />
8.1 Produktionsbidrag för<br />
jordbruksgrödor<br />
Produktionsbidrag för jordbruksgrödor söks i punkt 1E<br />
på stödansökningsblankett 101B. De stödberättigande<br />
grödorna uppges på jordbruksskiftesblankett 102B. Om<br />
gården har en gällande miljöstödsförbindelse för programperioden<br />
2000–2006 som ingåtts år 2006 och som<br />
tilläggsåtgärd växttäcke vintertid och reducerad bearbetning,<br />
skall sökanden också lämna in blankett 101F. Blanketten<br />
postas inte till jordbrukarna. Blanketten finns att<br />
få från blankettjänsten på adressen http://lomake.mmm.<br />
fi. Den kan också begäras från kommunens landsbygdsnäringsmyndighet<br />
eller ELY-centralen. Blankett 101F<br />
kan inte lämnas in elektroniskt.<br />
8.1.1 Stödberättigande grödor och<br />
stödvillkor<br />
Stödberättigande grödor är följande grödor som såtts<br />
hösten 2009 eller som sås våren <strong>2010</strong> senast 30.6:<br />
• höstråg, höstvete, rågvete, speltvete som sås på<br />
hösten, höstraps, höstrybs, vårraps, vårrybs,<br />
solros, sojaböna, bondböna, oljelin, spånadslin.<br />
• fiberhampa (se punkt 5.2 i ansökningsguiden).<br />
• åkerärt (dvs. mat- och foderärter). Trädgårdsärt, till<br />
vilken sprit-, märg-, socker- och brytärt hör, berättigar<br />
inte till stöd.<br />
• sådana sorter av sötlupin som producerar högst fem<br />
procent bittra frön.<br />
• blandade växtbestånd med proteingrödor<br />
(bondböna, åkerärt, sötlupin) och spannmål där över<br />
50 procent räknat i kilogram av den sammanlagda utsädesmängden<br />
av proteingröda och spannmål består<br />
av utsäde av proteingröda.<br />
För att produktionsbidrag ska beviljas förutsätts att den<br />
sammanlagda åkerareal för odling av bidragsberättigande<br />
grödor som jordbrukaren uppgett eller som<br />
konstaterats vid en eventuell övervakning utgör minst<br />
10 procent av den konstaterade åkerarealen. I fråga<br />
om enskilda grödor kan produktionsbidrag emellertid<br />
beviljas för högst 50 procent av den konstaterade<br />
åkerarealen.<br />
Med den konstaterade arealen avses den åkerareal som<br />
jordbrukaren har uppgett i sin stödansökan eller som<br />
konstaterats vid en eventuell övervakning. Stöd beviljas<br />
för den mindre av de ovan nämnda åkerarealerna. Följande<br />
arealer räknas in i den konstaterade arealen:<br />
• odlingsarealen för jordbruks- och trädgårdsgrödor<br />
• icke odlad åker som sköts (naturvårdsåkrar och trädor)<br />
• jordbruksmark som uppgetts som tillfälligt icke odlad<br />
• trädgårdsland<br />
• växthusareal<br />
Exempelvis permanenta betesmarker samt naturängar<br />
och naturbeten räknas dock inte in i den konstaterade<br />
åkerarealen.<br />
En förutsättning för beviljandet av produktionsbidrag är<br />
att tvärvillkoren följs. Information om tvärvillkoren ingår<br />
i kapitel 9 i ansökningsguiden.<br />
Beviljandet av stöd förutsätter inte att jordbrukaren<br />
har ansökt om eller får gårdsstöd eller att han har<br />
stödrättigheter. Stöd kan också beviljas för en areal som<br />
betalas bidrag för proteingrödor.
8.1.2 Produktionsbidragets belopp<br />
Produktionsbidrag kan beviljas till ett belopp om högst<br />
50 euro per hektar åker som är i odling med stödberättigande<br />
grödor. Stöd betalas i alla stödregioner i Fastlandsfinland<br />
och på Åland.<br />
I Finland kan sammanlagt högst 5,84 miljoner euro<br />
beviljas i produktionsbidrag. Om det belopp av produktionsbidrag<br />
för jordbruksgrödor som beräknas utgående<br />
från de godtagbara ansökningarna överskrider det ovan<br />
nämnda maximibeloppet, sänks produktionsbidraget per<br />
hektar proportionellt med hänsyn till överskridningen.<br />
Produktionsbidraget omfattas av modulering, dvs. en<br />
gradvis nedtrappning av stödet (se punkt 14.4 i ansökningsguiden).<br />
8.1.3 Sambandet mellan<br />
produktionsbidrag och<br />
tilläggsåtgärden växttäcke vintertid<br />
och reducerad bearbetning<br />
i samband med miljöstödet för<br />
programperioden 2000–2006<br />
Obs. Gäller inte jordbrukare som ingått miljöstödsförbindelse<br />
2007, 2008, 2009 eller <strong>2010</strong>.<br />
En åkerareal som hösten 2009 besåtts med höstråg, rågvete,<br />
höstvete, höstsått speltvete, höstrybs eller höstraps<br />
och som under vinterperioden 2009–<strong>2010</strong> har använts<br />
för att uppfylla kravet på minimiareal för växttäcke inom<br />
tilläggsåtgärden växttäcke vintertid och reducerad<br />
bearbetning i samband med miljöstödet för programperioden<br />
2000–2006 har inte rätt till produktionsbidrag för<br />
jordbruksgrödor år <strong>2010</strong>.<br />
Om den areal om 30 % som är ett villkor för tilläggsåtgärden<br />
växttäcke vintertid och reducerad bearbetning<br />
i samband med miljöstödet för programperioden<br />
2000–2006 under vinterperioden 2009–<strong>2010</strong> har bestått<br />
av stubbåker, vall eller något annat växttäcke enligt förbindelsevillkoren<br />
för miljöstödet (utom höstråg, rågvete,<br />
höstvete, höstsått speltvete, höstrybs eller höstraps) kan<br />
produktionsbidrag beviljas för denna areal, förutsatt<br />
att den våren <strong>2010</strong> besås med växter som berättigar till<br />
produktionsbidrag för jordbruksgrödor.<br />
8<br />
71
72<br />
Exempel 1. Produktionsbidragets krav på 10 % minimiareal och 50 % maximiareal<br />
i praktiken<br />
En gård med 100 hektar åker måste odla SAMMANLAGT minst 10 ha (10 %) bidragsberättigande<br />
grödor för att få produktionsbidrag för jordbruksgrödor. Produktionsbidrag kan beviljas för högst<br />
50 ha (50 %) av EN enskild bidragsgröda.<br />
Exempel 2. Produktionsbidrag för jordbruksgrödor beviljas inte för den areal som<br />
överstiger en enskild grödas andel om 50 % av den konstaterade<br />
åkerarealen.<br />
En gård med 30 hektar åker har 10 ha vårrybs och 17 ha höstvete.<br />
Eftersom den SAMMANRÄKNADE odlingsarealen med vårrybs och höstvete överstiger 10 procent<br />
(i detta exempel (27 ha / 30 ha) x 100 = 90 %) av den konstaterade åkerarealen, kan gården beviljas<br />
produktionsbidrag för jordbruksgrödor.<br />
När det gäller en ENSKILD gröda kan produktionsbidrag beviljas för högst 50 procent av den konstaterade<br />
åkerarealen. En enskild gröda på exempelgården kan således beviljas produktionsbidrag för<br />
högst 15 hektar (30 ha x 0.50 = 15 ha). Därmed blir 2 ha av gårdens höstvete utan produktionsbidrag<br />
för jordbruksgrödor.<br />
Gården beviljas produktionsbidrag för jordbruksgrödor för sammanlagt 25 hektar (= 10 ha vårrybs +<br />
15 ha höstvete).<br />
Exempel 3. Arealen med växttäcke vintertid i samband med miljöstödet för<br />
programperioden 2000–2006 räknas inte in i kravet på 10 % minimiareal<br />
inom produktionsbidraget för jordbruksgrödor.<br />
En gård med 50 hektar åker har 8 ha höstråg som såtts hösten 2009. Av dessa 8 ha har 5 ha använts<br />
under vinterperioden 2009–<strong>2010</strong> för att fullgöra minimiarealen med växttäcke inom tilläggsåtgärden<br />
växttäcke vintertid och reducerad bearbetning i samband med miljöstödet för programperioden 2000-<br />
2006.<br />
Den areal med 5 ha höstråg som vinterperioden 2009–<strong>2010</strong> har använts för att fullgöra minimiarealen<br />
med växttäcke inom miljöstödets tilläggsåtgärd för programperioden 2000-2006 kan inte räknas in i<br />
den minimiareal om 10 % som behövs för produktionsbidraget för jordbruksgrödor.<br />
Eftersom den sammanräknade odlade arealen med grödor som berättigar till produktionsbidrag för<br />
jordbruksgrödor understiger 10 procent (i detta exempel (3 ha / 50 ha) x 100 = 6 %) av den konstaterade<br />
åkerarealen, kan inget produktionsbidrag för jordbruksgrödor beviljas.
8.2 Bidrag för proteingrödor<br />
Ansökan om EU:s bidrag för proteingrödor görs på stödansökningsblankett<br />
nummer 101B. Jordbruksskiftena<br />
inom bidraget för proteingrödor ska anges med beteckningen<br />
VP på jordbruksskiftesblankett 102B. De växter<br />
som berättigar till bidrag är<br />
• matärt,<br />
• foderärt,<br />
• bondböna,<br />
• sötlupin (en lupinsort som producerar frön av vilka<br />
högst 5 % smakar bittert),<br />
• blandade växtbestånd av ovan nämnda proteingrödor<br />
och spannmål; i dem ska mer än 50 procent av den<br />
sammanlagda utsädesmängden uttryckt i kilogram<br />
bestå av utsäde av proteingrödan.<br />
Jordbrukaren ska sträva efter att få en så god proteinskörd<br />
som möjligt. Förhållandet mellan mängden<br />
proteingröda och spannmål i växtbeståndet påverkas av<br />
t.ex. den sort som valts och odlingsförhållandena (bl.a.<br />
jordarten, gårdens läge, produktionsinriktningen). Olika<br />
rådgivningsorganisationer ger råd om odlingen av blandningar<br />
där proteingrödor och spannmål ingår.<br />
Utsädesmängderna (kg/ha) i blandningen ska anmälas<br />
skriftligen till exempel på blankett 165 (bilaga till<br />
ifyllningsanvisningarna), i punkten för tilläggsuppgifter<br />
på jordbruksskiftesblankett 102B eller genom att lämna<br />
in en av odlaren undertecknad kopia av de skiftesspecifika<br />
anteckningarna/bokföringen för jordbrukets miljöstöd<br />
då dessa innehåller samma uppgifter. I syfte att visa att<br />
lupinsorten är godkänd ska garantibeviset och inköpskvittot<br />
eller ett intyg över en undersökning av halten av<br />
bittra frön förvaras under ansökningsåret <strong>2010</strong> och de tre<br />
följande kalenderåren, dvs. till utgången av 2013.<br />
8.2.1 Stödvillkor<br />
Bidraget för proteingrödor är ett stöd som är kopplat<br />
till produktionen. Erhållandet av stödet förutsätter att<br />
tvärvillkoren följs (se kap. 9).<br />
För att bidrag ska betalas ut krävs det att stödansökan<br />
omfattar minst 0,30 hektar av varje gröda som bidrag<br />
söks för. Ett villkor för bidraget är därtill att man<br />
på arealen tillämpar villkoren för normal jordbrukarsed<br />
på orten (bl.a. tidpunkten för sådd, växtbestånd som är<br />
tillräckligt täta).<br />
Ett villkor för beviljande av bidrag är också att växtbeståndet<br />
har bevarats till och med genomgången<br />
mjölkmognad. Proteingrödorna har i regel genomgått<br />
mjölkmognadsstadiet när huvuddelen av baljorna börjar<br />
förlora sin gröna färg. Sådana ärtbestånd som bärgas för<br />
att säljas som baljor, för djupfrysning eller konservering,<br />
eller vilka bärgas som ensilage vid blomningstidpunkten<br />
berättigar inte till bidrag för proteingrödor.<br />
Bidragsbeloppet om 55,57 euro/hektar berörs av<br />
en successiv minskning (se modulering, punkt 14.4).<br />
På EU-nivå har en maximiareal om 1 600 000 hektar fastställts<br />
som bidragsareal för proteingrödor. Om maximiarealen<br />
överskrids, minskas den areal som är berättigad<br />
till bidraget. De växter som får bidrag för proteingrödor<br />
är berättigade till EU:s gårdsstöd, miljöstöd, kompensationsbidrag<br />
och nationella stöd (obs. inte utsädesstöd)<br />
samt produktionsbidrag för jordbruksgrödor, såvida<br />
villkoren för stödsystemen i fråga uppfylls.<br />
8.2.2 Växtbestånd som har förstörts före<br />
genomgången mjölkmognad<br />
Om ett växtbestånd som har såtts till tillräcklig täthet i<br />
enlighet med normal jordbrukarsed på orten förstörs före<br />
genomgången mjölkmognad på grund av exceptionella<br />
klimatförhållanden, kan bidrag för proteingrödor betalas<br />
i vissa fall.<br />
Om det inte är möjligt att bevara växtbeståndet till och<br />
med genomgången mjölkmognad på ett skifte eller en del<br />
av ett skifte, ska detta meddelas skriftligen till kommunens<br />
landsbygdsnäringsmyndighet omedelbart då man<br />
upptäcker att villkoren inte uppfylls. Anmälan ska göras<br />
innan odlaren har underrättats om en oegentlighet som<br />
har framkommit vid den administrativa övervakningen<br />
eller om kontroll på plats.<br />
I undantagsfall kan anmälan göras även efter nämnda<br />
kontakt gällande övervakning, till exempel när man efter<br />
övervakning observerar att det inte är möjligt att bevara<br />
växtbeståndet till och med genomgången mjölkmognad<br />
och det inte har framkommit regelvidrigheter för skiftets<br />
del vid övervakningen. Tilläggsuppgifter om dessa situationer<br />
ges av kommunernas landsbygdsnäringsmyndigheter<br />
och ELY-centralen. Anmälan kan göras på blankett<br />
166 (bilaga till ifyllningsanvisningarna) eller genom en<br />
fritt formulerad skriftlig anmälan. Anmälan ska göras,<br />
om den areal där villkoren för bidraget för proteingrödor<br />
inte uppfylls utgör fem ar eller mera. Minimigränsen<br />
för denna anmälningsskyldighet kan uppfyllas också om<br />
arealen är spridd över flera jordbruksskiften.<br />
8<br />
73
74<br />
Bidrag för proteingrödor betalas inte för ett skifte där<br />
stödvillkoren inte uppfylls. Genom att göra en anmälan<br />
före kontakt gällande övervakning undgår odlaren dock<br />
de påföljder som skulle följa av att det vid övervakningen<br />
konstateras att stödvillkoren inte uppfylls och ingen<br />
anmälan om det har gjorts. I vissa fall av skada på grund<br />
av exceptionella klimatförhållanden kan Mavi ge tillstånd<br />
till utbetalning av bidrag också för skiftet i fråga. I dessa<br />
fall ska de exceptionella klimatförhållandena beskrivas på<br />
blankett nummer 166 och utredning om saken bifogas.<br />
Obs. Växtbeståndet på ett skifte ska i enlighet med<br />
villkoren för bevarande av växtbeståndet bevaras till och<br />
med genomgången mjölkmognad utan att ett ersättande<br />
växtbestånd sås. Bevarandet skall fortgå till och med 15.8.<br />
En gård som bedriver ekologisk produktion får bearbeta<br />
arealen före detta datum om det är nödvändigt med<br />
tanke på bekämpning av ogräs och om ELY-centralen<br />
har inspekterat den förstörda arealen.<br />
8.3 Stöd för stärkelsepotatis<br />
Stöd för stärkelsepotatis ska sökas på blankett 101B<br />
i samband med vårens huvudstödansökan. Jordbruksskiftena<br />
med stärkelsepotatis ska anges på blankett<br />
102B. Till ansökan ska odlaren foga en kopia av det<br />
odlingskontrakt som ingåtts med stärkelsefabriken (t.ex.<br />
blankett 273 eller en avtalsmall som stärkelsefabriken<br />
ställt upp och som innehåller samma uppgifter som<br />
blankett nr 273). Odlaren ska lämna in stödansökan till<br />
kommunens landsbygdsnäringsmyndighet senast<br />
30.4.<strong>2010</strong>. Odlingskontraktet ska lämnas in tillsammans<br />
med stödansökan eller senast 30.6.<strong>2010</strong>.<br />
En mera ingående guide om stödet för stärkelsepotatis<br />
har även givits ut. Den kan fås hos kommunernas landsbygdsnäringsmyndigheter<br />
och på webbadressen www.<br />
mavi.fi/sv/index/odlarstod/Specialstod/Stodforstarkelsepotatis.html.<br />
(Guide om kvotsystemet för potatisstärkelse,<br />
fabriksbidrag och stöd för stärkelsepotatis).<br />
8.4 EUstöd för utsädesproduktion<br />
av timotej<br />
EU-stödet för utsädesproduktion kan betalas endast för<br />
utsädesproduktion av timotej. Stödet baserar sig på<br />
certifierat utsäde. Det gårdsstöd som beviljats för arealen<br />
för utsädesproduktion av timotej dras av från det belopp<br />
som räknats fram på basis av antalet kilogram. Det utsädesstöd<br />
som återstår efter att gårdsstödet har dragits av<br />
kan minskas ytterligare genom modulering (se exemplet i<br />
punkt 8.4.3 och punkt 14.4). Stödet kan sänkas också till<br />
följd av det stödtak som kommissionen har fastställt och<br />
som för Finlands del är 1 150 000 euro.<br />
8.4.1 Ansökan om stöd<br />
1) Sökanden ska senast 30.4.<strong>2010</strong> lämna in stödansökan<br />
101B till landsbygdsnäringsmyndigheten i den kommun<br />
där gården är belägen. EU:s stöd för utsädesproduktion<br />
söks i punkt 1 i stödansökan. Det avtal eller den<br />
förbindelse som gäller utsädesproduktionen och Eviras<br />
certifieringsbeslut utgör en del av stödansökan.<br />
2) Sökanden ska uppge de jordbruksskiften som används<br />
för utsädesproduktion av timotej på blankett 102B<br />
eller senast 15.6.<strong>2010</strong> på anmälan om ändring av såningsarealer<br />
117. För jordbruksskiftet antecknas som växtart<br />
timotej, sorten och beteckningen ST för utsädesproduktion<br />
(t.ex. Timotej/ST/Tuukka).<br />
3) Sökanden ska lämna en kopia av det avtal eller den<br />
förbindelse om utsädesproduktion som ingåtts med<br />
fröaffären eller packeriet till kommunen tillsammans med<br />
stödansökan eller senast 15.9.<strong>2010</strong>. Om avtalet eller<br />
förbindelsen lämnas in för sent, efter 15.9.<strong>2010</strong>, minskar<br />
stödet med 1 %/ arbetsdag fram till den 25:e kalenderdagen.<br />
Om ett gällande avtal eller en gällande förbindelse<br />
har lämnats in till kommunen t.ex. året innan som bilaga<br />
till stödansökan, ska en uppgift om detta antecknas i<br />
punkten för bilagor i stödansökan. Producenten ska<br />
Inlämnas till kommunens landsbygdsnäringsmyndighet senast de datum som anges nedan:<br />
Ansökan (blankett 101B) Avtal/förbindelse om utsädesproduktion Certifieringsbeslut<br />
30.4.<strong>2010</strong> 15.9.<strong>2010</strong> 16.5.2011
uppdatera avtalet eller förbindelsen, om det har blivit<br />
ändringar i den areal eller andra uppgifter som nämns<br />
där. Det uppdaterade avtalet eller förbindelsen lämnas in<br />
till kommunen.<br />
Av avtalet eller förbindelsen ska framgå odlarens namn,<br />
lägenhetssignumet, packeriets namn, packerinumret,<br />
växtarten, dvs. timotej, sorten och arealen. Avtalet eller<br />
förbindelsen ska också innehålla underskrifter. Om<br />
sökanden i egenskap av utsädesodlare har ett av Evira<br />
godkänt gårdspackeri ingår han eller hon en förbindelse<br />
som motsvarar avtalet när det gäller gårdens egen utsädesproduktion<br />
av timotej som ska certifieras.<br />
Originalavtalet om utsädesproduktion/förbindelsen i<br />
original ska förvaras på gården under den tid som avtalet<br />
gäller och ytterligare tre kalenderår efter det sista året för<br />
ansökan om utsädesstöd.<br />
Exempel: Avtalet är i kraft åren <strong>2010</strong>–2011. Du ansöker<br />
om EU:s stöd för utsädesproduktion bägge åren. Förvara<br />
avtalet till utgången av 2014.<br />
4) Sökanden lämnar en kopia av Eviras certifieringsbeslut<br />
som verifierar det antal kilogram som godkänts<br />
officiellt (certifierats) till kommunens landsbygdsnäringsmyndighet<br />
senast 16.5.2011 för <strong>2010</strong> års skörd.<br />
Stöd för utsädesproduktion av timotej kan betalas för<br />
basutsäde och certifierat utsäde, men inte för utsäde som<br />
certifierats som stamutsäde. Bestämmelserna om försening<br />
tillämpas också på certifieringsbesluten.<br />
Fröaffären eller fröpackeriet ska sända in ett officiellt<br />
prov (= begäran om certifiering av utsäde) till enheten<br />
för utsädeskontroll vid Evira i så god tid (rekommendation<br />
senast 1.4.2011) att certifieringen hinner utföras, besluten<br />
kan skickas till odlaren och de kopior som odlaren<br />
skickar hinner registreras och stödutbetalningen skötas i<br />
kommunerna före 30.6.2011. De EU-finansierade stöden<br />
ska vara utbetalda senast 30.6.<br />
8.4.2 Sorter som berättigar till stöd för<br />
utsädesproduktion av timotej<br />
En sort berättigar till stöd, om sorten har godkänts<br />
för den officiella förteckningen över växtsorter i något<br />
EU-land. Stöd för utsädesproduktion av timotej kan<br />
betalas till exempel för följande sorter: Alma, Bottnia<br />
II, Grindstad, Hankkijan Tiiti, Haukila, Iki, Jonatan,<br />
Niilo, Nokka, Nuutti, Rigel, Saga, Tammisto, Tammisto<br />
II, Tenho, Tryggve, Tuukka, Tuure, Uula, Vega och<br />
Vähäsöyrinki.<br />
En uppdaterad allmän sortlista för kulturväxter som sammanställts<br />
utgående från EU-ländernas sortlistor finns<br />
på webbadressen:<br />
http://ec.europa.eu/food/plant/propagation/catalogues/<br />
agri2009/; punkt 22 är timotej (Phleum pratense L. Timothy)<br />
Obs! Kommissionen ansvarar inte för eventuella<br />
fel i den elektroniska förteckningen.<br />
8.4.3 Belopp och uträkning av stödet för<br />
utsädesproduktion av timotej<br />
Enhetsstödet per kilogram certifierat utsäde är högst<br />
0,8356 euro/kg. Från den stödsumma (andelen stöd per<br />
kilogram) som beräknats på basis av antalet certifierade<br />
kilogram avdras det gårdsstöd (inkl. eventuella tilläggsdelar)<br />
som räknats ut på basis av arealen för utsädesproduktion<br />
av timotej. När stödet räknas ut används den<br />
minsta av följande arealer: den areal för utsädesproduktion<br />
av timotej som uppgetts i stödansökan, kontraktsarealen<br />
för utsädesproduktion eller den odlingsareal för<br />
timotejutsäde som godkänts vid övervakningen.<br />
• Beloppet av stöd kan efter uträkningen vara noll euro<br />
eller mera. Stödet är noll euro om det gårdsstöd som<br />
dras av från andelen stöd per kilogram är lika stort<br />
som eller större än den andel stöd per kilogram som<br />
beräknats på basis av antalet certifierade kilogram.<br />
• Nedtrappningen av stöd, dvs. modulering kan minska<br />
stödet (se punkt 14.4).<br />
• Det landsspecifika maximibeloppet är 1,15 miljoner<br />
euro (stödtak, se punkt 14.5). Om det totala beloppet<br />
av stöd som söks överskrider stödtaket, minskas<br />
stödet per odlare.<br />
8<br />
75
76<br />
Exempel på uträkningen av utsädesstödet för<br />
timotej. Arealen för utsädesproduktion av timotej, den<br />
producerade utsädesmängden, det belopp av gårdsstöd<br />
som avdras och en eventuell modulering inverkar på den<br />
slutliga stödsumman. Därför kan det kalkylerade stödet<br />
per kilogram utsäde variera från gård till gård. Obs!<br />
Uträkningen av moduleringen har ändrats så att den<br />
utförs stegvis, vilket leder till att moduleringens inverkan<br />
på utsädesstödet kan variera från gård till gård.<br />
GÅRD X<br />
(arealen av timotejfröodling)<br />
9,00 ha<br />
Utsädesstöd 4100 kg<br />
* 0,8356 e/kg<br />
Gårdsstöd 9,00 ha<br />
* 195,84 e/ha * 0,92<br />
Euro<br />
= 3 425,96<br />
= 1 621,56 (efter eventuellt<br />
moduleringsavdrag)<br />
Differens = 1 804,40<br />
Eventuellt moduleringsavdrag<br />
= 144,35<br />
Utsädesstöd som<br />
betalas ut<br />
= 1 660,05<br />
På denna exempelgård: skörden 455,56 kg/ha, det<br />
kalkylerade stödet ca 0,405 euro/kg (utsädesstödet<br />
dividerat med antalet kilogram)<br />
8.4.4 Övriga villkor för att få stöd<br />
• Beviljandet av EU:s stöd för utsädesproduktion<br />
förutsätter att tvärvillkoren iakttas på odlingsarealen<br />
(se kap. 9).<br />
• Utsädet ska certifieras i enlighet med lagen om handel<br />
med utsäde. Utsäde av timotej ska certifieras så att<br />
det är till salu som utsäde senast den 15 juni det år som<br />
följer på skördeåret. Utbetalningen av stöd för <strong>2010</strong><br />
års skörd förutsätter att utsädet släpps ut på marknaden<br />
senast 15.6.2011.<br />
• Den odlingsareal för timotej för vilken man ansöker<br />
om EU-stöd för utsädesproduktion ska vara minst<br />
0,30 hektar.<br />
• Om stödansökan (101B, 102B), avtalet/förbindelsen<br />
eller certifieringsbeslutet/besluten försenas, minskas<br />
stödet. Om någon av de ovan nämnda handlingarna<br />
försenas över 25 kalenderdagar räknat från den sista<br />
föreskrivna dagen betalas stödet inte alls, om det inte<br />
är fråga om oöverstigligt hinder (force majeure) eller<br />
exceptionella förhållanden (se kap. 3).<br />
• Övriga bestämmelser om EU-stöd, bl.a. påföljder av<br />
överträdelser som konstaterats vid övervakningen (se<br />
kap. 13).
9. Tvärvillkor och system<br />
för jordbruksrådgivning<br />
Nytt <strong>2010</strong><br />
• I samband med stödansökan för <strong>2010</strong> ska jordbrukaren<br />
uppge naturminnesmärken som skyddats enligt<br />
23 § eller 26 § i naturvårdslagen samt träd och trädgrupper<br />
som har ett av myndigheten utfärdat skyddsbeslut<br />
och som skyddats med stöd av 29 § i samma<br />
lag och som är högst 0,2 ha stora och belägna inom<br />
ett åkerskifte, på åkerskiftets ren eller på ett område<br />
mellan åkerskiften som gränsar till varandra. Dessa<br />
landskapssärdrag måste bevaras och de är stödberättigande<br />
i fråga om alla jordbrukarstöd.<br />
• Om jordbrukaren behöver ett tillstånd enligt 9 kap.<br />
i vattenlagen 245/1961 för tagandet av bevattningsvatten<br />
ingår tillståndet och iakttagandet av tillståndsvillkoren<br />
i kraven för god jordbrukshävd och goda<br />
miljöförhållanden.<br />
• Växtföljdskravet berör inte gårdar vars alla jordbruksmarker<br />
omfattas av ett avtal om miljöspecialstöd<br />
för skötsel av skyddszon, främjande av naturens och<br />
landskapets mångfald eller långvarig vallodling på<br />
torvåkrar. Områden som på grund av växtföljden<br />
något år är i en annan gårds besittning kan beaktas<br />
när man bedömer huruvida växtföljdskravet uppfylls<br />
på den gård som i regel besitter dessa områden.<br />
• Slåtterskyldigheten på grönträdor kan frångås på<br />
skiften som har besåtts med en blandning av ettåriga<br />
viltväxter för vinterutfodring av vilda djur.<br />
• Fleråriga vallåkrar på naturvårdsåkrar ska slås en<br />
gång vart tredje år, men dock alltid om det behövs för<br />
att förhindra spridningen av ogräs.<br />
• Betesgång på permanenta betesmarker ska genomföras<br />
så att betesgången inte ger upphov till erosion<br />
och så att markytan behåller sitt växttäcke.<br />
• De föreskrivna verksamhetskraven som gäller folkhälsa,<br />
djurhälsa och växtskydd samt djurvälfärd har<br />
preciserats (i synnerhet verksamhetskrav nr 11 i anslutning<br />
till livsmedels- och fodersäkerhet, samt verksamhetskrav<br />
nr 16–18 i anslutning till djurvälfärd) (se även<br />
bilaga H).<br />
• Stödet som betalas till jordbrukare för jordbruksrådgivning<br />
om tvärvillkor var år 2009 högst 150 euro per<br />
rådgivningsmodul. Maximistödet per rådgivningsmodul<br />
stiger möjligen med 10 %.<br />
För de flesta jordbrukarstöden krävs att man följer<br />
tvärvillkoren. Tvärvillkoren har som mål att bibehålla<br />
åkrarna i gott odlingsskick, bevara de permanenta betesmarkerna<br />
öppna, undvika näringsutsläpp till vattendragen<br />
och upprätthålla naturens mångfald. De innefattar<br />
också ett flertal krav i anslutning till folkhälsa, djurhälsa<br />
och växtskydd. Tvärvillkoren ska följas under hela kalenderåret.<br />
Jordbrukaren kan få stöd för rådgivning om<br />
tvärvillkoren.<br />
9.1 Tvärvillkoren som villkor för<br />
de stöd som helt eller delvis<br />
betalas av EU<br />
För att man ska få de jordbrukarstöd som helt eller delvis<br />
finansieras av EU samt vissa nationella jordbrukarstöd<br />
måste tvärvillkoren följas. De är villkor för exempelvis<br />
gårdsstöd, EU-djurbidrag, produktionsstöd för jordbruksgrödor,<br />
stöd för djurens välbefinnande, kompensationsbidrag,<br />
miljöstöd och miljöspecialstöd för programperioden<br />
2007–2013. För de nordliga hektarstödens del<br />
ska kravet på god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden<br />
i samband med tvärvillkoren följas. Alla stöd<br />
som år <strong>2010</strong> förutsätter att man iakttar tvärvillkor har<br />
förtecknats i tabellen här invid. Om det i samband med<br />
övervakning upptäcks att tvärvillkoren har försummats,<br />
leder det till en påföljd för alla stöd som jordbrukaren har<br />
ansökt om och för vilka iakttagandet av tvärvillkor är en<br />
förutsättning.<br />
Ett av de betydelsefulla målen för tvärvillkoren är att öka<br />
konsumenternas förtroende för jordbruket. Eftersom<br />
det inte krävs att man producerar någon skörd för att få<br />
gårdsstöd syftar tvärvillkoren framför allt till att säkerställa<br />
att de åkrar som tas ur produktion förblir i gott skick<br />
med tanke på odling och miljö. Tvärvillkoren har också<br />
som mål att främja livsmedelssäkerheten och djurens<br />
välbefinnande.<br />
Den jordbrukare som har lämnat in stödansökan är ansvarig<br />
för att tvärvillkoren följs på gården under hela det<br />
kalenderår då stödansökan har lämnats in. En jordbrukare<br />
som ansöker om stöd våren <strong>2010</strong> är således ansvarig<br />
för att han eller hon följer tvärvillkoren under perioden<br />
1.1.–31.12.<strong>2010</strong>.<br />
När ett skifte byter innehavare, och den som tar över skiftet<br />
själv har ansökt om stöd under det aktuella stödåret,<br />
är han eller hon ansvarig för att tvärvillkoren följs på det<br />
överförda skiftet under den tid det är i hans eller hennes<br />
besittning. Om innehavaren av det överförda skiftet inte<br />
ansöker om stöd det aktuella året är det den ursprungliga<br />
sökanden som har ansvaret för att tvärvillkoren följs på<br />
det överförda skiftet. Då är det bra att skriftligt avtala<br />
om att vardera parten ansvarar för att tvärvillkoren följs<br />
under den tid skiftet är i dennes besittning.<br />
Tvärvillkoren gäller all jordbruksmark i sökandens<br />
besittning, även om stöd söks för bara en del av den. I<br />
kapitel 13 berättas om övervakningen av tvärvillkor.<br />
77
78<br />
Tvärvillkoren omfattar<br />
• krav på god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden<br />
samt<br />
• föreskrivna verksamhetskrav som hänför sig till<br />
miljö, folkhälsa, djurhälsa samt växtskydd och<br />
djurens välbefinnande.<br />
Mavi ansvarar för verkställigheten av kravet på god<br />
jordbrukshävd och goda miljöförhållanden samt för de<br />
föreskrivna verksamhetskraven i anslutning till miljön.<br />
För verkställigheten av de föreskrivna verksamhetskraven<br />
som rör folkhälsa, djurhälsa, växtskydd och djurens<br />
välbefinnande svarar Evira.<br />
I detta kapitel ges en kort beskrivning av tvärvillkorens<br />
innehåll. Närmare information fås i guiderna om<br />
tvärvillkor. I kap. 9.2 nedan redogörs för ändringarna<br />
i de uppgifter som ingår i guiderna. Till denna del har<br />
guiderna reviderats år <strong>2010</strong>.<br />
Guiderna om tvärvillkor:<br />
• Odlingssätt och miljövillkor (guiden som har uppdaterats<br />
våren <strong>2010</strong>)<br />
• Märkning och registrering av djur, växtskyddsmedel,<br />
foder, livsmedel, anmälan av djursjukdomar och djurens<br />
välbefinnande (guiden som har uppdaterats våren<br />
<strong>2010</strong>)<br />
I elektronisk version finns guiderna på Mavis webbsida på<br />
adressen: http://www.mavi.fi/sv/index/odlarstod/Ansokningsguiderochanvisningar/guidernaomtvarvillkor.html<br />
Guiden Odlingssätt och miljövillkor skickas till gårdarna<br />
tillsammans med försändelserna för huvudstödansökan<br />
<strong>2010</strong>. Vid behov kan guiderna fås av kommunens<br />
landsbygdsnäringsmyndighet eller blankettexpeditionen<br />
vid jord- och skogsbruksministeriets informationstjänstcentral<br />
(TIKE) per telefon på numret 020 77 21242, med<br />
fax på numret 020 77 21213 eller med e-post på adressen<br />
lahettamo@mmmtike.fi.<br />
Stöd år <strong>2010</strong> för vilka det krävs att man följer tvärvillkoren:<br />
EU-finansierade direktstöd<br />
• Gårdsstöd<br />
• Bidrag per tacka<br />
• Stöd för stärkelsepotatis<br />
• Bidrag för proteingrödor<br />
• EU:s stöd för utsädesproduktion av timotej<br />
• Produktionsbidrag för jordbruksgrödor<br />
• Mjölkkobidrag<br />
• Bidrag för nötkreatur<br />
Stöd ur Landsbygdsfonden<br />
• Stöd för djurens välbefinnande<br />
• Miljöstöd för programperioden 2007–2013<br />
• Miljöspecialstöd för programperioden 2007–2013<br />
• Kompensationsbidrag för programperioden<br />
2000–2006<br />
• Kompensationsbidrag för programperioden<br />
2007–2013<br />
Andra stöd<br />
• Nationell tilläggsdel till kompensationsbidraget<br />
• Nordliga hektarstöd (jord- och skogsbruksministeriets<br />
förordning (183/2006) 3 § 1 mom., 7–9 § och 12 §)<br />
• Hektarstöd till husdjurslägenheter<br />
9.2 Krav på god jordbrukshävd<br />
och goda miljöförhållanden<br />
Kraven på god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden<br />
bygger på Rådets förordning 73/2009 och jord- och<br />
skogsbruksministeriets förordning 189/2009 med ändringar.<br />
Kraven på god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden<br />
beskrivs också i Mavis guide Odlingssätt och<br />
miljövillkor (uppdaterad <strong>2010</strong>).<br />
9.2.1 Växtföljd<br />
En gårdsbruksenhet skall mellan den 1 maj och den 30<br />
september ha minst två olika odlingsväxter eller två<br />
andra former för användning eller skötsel av jordbruksmarken.<br />
Kravet på växtföljd uppfylls också med en odlingsväxt<br />
och en annan skötsel- eller användningsform för<br />
jordbruksmarken. Vardera odlingsväxten eller vardera<br />
formen för användning eller skötsel av jordbruksmarken<br />
skall utgöra ett sammanhängande område som är minst<br />
0,05 ha stort. Ett område som inte odlas eller som tillfälligt<br />
inte odlas godkänns inte som skötsel- eller användningsform.<br />
Växtföljdskravet uppfylls om gårdsbruksenheten<br />
har minst två av de odlingsväxter eller andra<br />
skötsel- eller användningsformer för jordbruksmark som<br />
har räknats upp i punkterna A eller B i bilaga 3 till Ifyllningsanvisningarna<br />
<strong>2010</strong>. Blandade växtbestånd samt<br />
olika användningsformer av samma odlingsväxt räknas<br />
dock som en enda odlingsväxt, till exempel matpotatis<br />
och matindustripotatis. Gårdsbruksenheten kan också<br />
ha andra odlingsväxter än de som räknats upp i den ovan<br />
nämnda bilagan 3.<br />
Växtföljdskravet berör inte växthusarealer eller gårdsbruksenheter<br />
som endast förfogar över areal med vallväxter<br />
eller permanenta grödor eller vars hela areal omfattas<br />
av ett avtal om miljöspecialstöd för skötsel av skyddszon,
främjande av naturens och landskapets mångfald eller<br />
långvarig vallodling på torvåkrar. I växthusarealen ingår<br />
växthusarealer med permanenta grödor.<br />
I detta sammanhang betraktas utöver odlad vall också<br />
följande arealer som areal med vallväxter: skyddsremsa<br />
som uppgetts som jordbruksskifte, skyddszonvall,<br />
gräsbevuxen icke odlad åker som sköts, växtbestånd med<br />
rörflen och permanenta betesmarker. Som permanenta<br />
grödor betraktas frukt- och bärväxter, energivirke med<br />
kort omloppstid (inkl. energivide), prydnadsväxter (5 år<br />
och äldre som ger kontinuerlig skörd på friland), snittgrönt<br />
och barrväxter till snitt (minst 5 år gamla växter),<br />
plantskolor för skogsträd på åker, plantskolor för permanenta<br />
grödor (minst 5 år) och prydnadsvide för flätning<br />
(minst 5 år – högst 20 år).<br />
Områden som på grund av växtföljden något år är i en<br />
annan gårds besittning kan beaktas när man bedömer<br />
huruvida växtföljdskravet uppfylls på den gård som i<br />
regel besitter dessa områden.<br />
9.2.2 Odlad åker och skötsel av den<br />
Med odlad åker avses en åker som odlas för produktion<br />
av grödor och i enlighet med normal god jordbrukarsed<br />
med beaktande av förhållandena på orten. En odlad åker<br />
ska bearbetas, gödslas och besås eller planteras på ett<br />
ändamålsenligt sätt så att sådden kan gro jämnt och plantorna<br />
utvecklas till ett enhetligt växtbestånd. De växtarter<br />
och sorter som odlas ska lämpa sig för området. Sådden<br />
eller planteringen ska utföras senast 30.6. Avvikande<br />
från detta är det möjligt att så eller plantera sallatsväxter,<br />
kinakål, blomkål och broccoli också efter detta datum.<br />
Om emellertid någon annan av de trädgårdsväxter som<br />
nämns i tabellen här invid sås eller planteras efter 30.6,<br />
kan stöd för växten i fråga betalas endast om skiftet besås<br />
med en förgröda senast 30.6. Odlingsmetoden innefattar<br />
också växtskydd vilket kan skötas med hjälp av växtföljd,<br />
mekaniskt, biologiskt eller kemiskt växtskydd. Jordbrukaren<br />
ska sträva efter att producera en bärgnings- och<br />
marknadsföringsduglig skörd. Om ingen skörd bärgas<br />
från åkern måste man vid behov ta hand om den växtlighet<br />
som åkern producerar så att det också nästa år går att<br />
anlägga ett växtbestånd på åkern.<br />
Trädgårdsväxter som kan sås senare än 30.6, om en<br />
förgröda sås åt dem senast 30.6.<br />
Ett- och fleråriga prydnadsväxter som odlas på friland<br />
för att användas som snittblommor och eterneller<br />
Grönsaker<br />
• också bl.a. dill, persilja, pepparrot, fleråriga grönsaker<br />
(t.ex. jordärtskocka, rabarber, sparris)<br />
Frökryddor<br />
• också bl.a. koriander, kummin och senap<br />
Krydd- och medicinalväxter<br />
• bland annat basilika, slåttergubbe, nattljus, isop,<br />
kamomill, backtimjan, ringblomma, gullgentiana,<br />
sommarkyndel, kattmynta, äkta malört, gullris,<br />
libbsticka, maralrot, stor rödmalva, dansk körvel,<br />
mejram, mynta, äkta mannablod, mannablod,<br />
kungsmynta, brunört, nässla, inte dock fibernässla,<br />
rudbeckia, gurkört, dragon, kämpar, mattram,<br />
vallört, fingerborgsblomma, läkevänderot, kryddsalvia,<br />
spansk körvel, röllika, citronmeliss, kardborre,<br />
kryddtimjan, turkisk drakblomma, kungsljus, läkekungsljus,<br />
vallmo, oljevallmo, grekisk fingerborgsblomma,<br />
kvanne, anisört<br />
• medicinalvide, då ett avtal om odlingen har ingåtts<br />
med en läkemedelsfabrik<br />
9.2.3 Motverkande av markerosion<br />
Icke odlad åker som sköts<br />
Med icke odlad åker som sköts avses åker som inte används<br />
för produktion. En icke odlad åker som sköts ska<br />
bevaras i sådant skick att dess användning för jordbruksändamål<br />
inte äventyras. Icke odlade åkrar som sköts får<br />
utnyttjas ekonomiskt.<br />
Icke odlad åker som sköts är ett överordnat begrepp till<br />
vilket räknas olika former av träda och naturvårdsåkrar.<br />
I dem ingår således följande skötsel- och användningsformer<br />
enligt bilaga 3 till Ifyllningsanvisningarna <strong>2010</strong>: grönträda,<br />
stubbträda, svartträda, naturvårdsåker (vallväxter,<br />
minst 2 år), naturvårdsåker (landskap), naturvårdsåker<br />
(viltväxter) eller naturvårdsåker (ängsväxter, minst 2 år).<br />
Naturvårdsåkrar kan uppges av jordbrukare som har en<br />
miljöstödsförbindelse enligt programperioden 2007–<br />
2013. Naturvårdsåkern ska ligga på ett åkerskifte som har<br />
rätt till miljöstöd. Naturvårdsåkrar ska anläggas och skötas<br />
på det sätt som beskrivs i samband med miljöstödet<br />
i punkt 6.1.2 i <strong>Ansökningsguide</strong> <strong>2010</strong>. Om jordbrukaren<br />
anmäler naturvårdsåker över 15 % av arealen som har rätt<br />
till miljöstöd bör den överskridande andelen skötas som<br />
grönträda.<br />
9<br />
79
80<br />
Växttäcke på icke odlad åker som sköts<br />
Icke odlade åkrar som sköts ska i regel ha ett växttäcke,<br />
varvid de uppges som grönträda eller naturvårdsåker<br />
(se ovan) eller vara täckta av stubb varvid<br />
de uppges som stubbträda. Växtligheten ska vid behov<br />
förnyas. Stubbträdan ska vara täckt med stubb av spannmål,<br />
oljeväxter, fiberväxter eller frökryddor från minst<br />
föregående växtperiod och obearbetad.<br />
Kravet på att en icke odlad åker måste ha ett växttäcke<br />
eller inte får bearbetas kan frångås endast av särskilda skäl,<br />
till exempel om åkerns kulturtillstånd förbättras genom bekämpning<br />
av svåra ogräs. Också i samband med en kortvarig<br />
iståndsättningsåtgärd kan kravet på växttäcke eller<br />
på att inte bearbeta frångås på det område som är föremål<br />
för iståndsättningsåtgärden. Kortvariga iståndsättningsåtgärder<br />
är exempelvis täckdikning, kalkning samt grävning<br />
och rensning av utfallsdiken. Endast i de särskilda fall<br />
som nämns ovan kan åkerskiftet vara svartträda. Svartträda<br />
ska ändå undvikas framför allt längs utfallsdiken<br />
eller större vattenfåror än utfallsdiken, på översvämmade<br />
områden eller runt hushållsvattenbrunnar.<br />
Icke odlade skötta åkerskiften på grundvattenområden<br />
av klass I eller II ska utgöra grönträda eller naturvårdsåker.<br />
På grundvattenområden av klass I eller II<br />
kan kravet på växttäcke frångås av de särskilda skäl för<br />
förbättring av åkerns kulturtillstånd som nämns ovan.<br />
Endast i dessa fall kan ett åkerskifte på grundvattenområde<br />
av klass I eller II bestå av stubb- eller svartträda.<br />
Det är inte möjligt att avvika från kravet på växttäcke på<br />
en icke odlad åker som sköts, om det gäller ett skifte som<br />
tas i odling för första gången eller en natuvårdsåker.<br />
Sådd på icke odlad åker som sköts<br />
Naturvårdsåkrar ska sås senast 30.6. Information om<br />
skötseln av naturvårdsåkrar ges i samband med miljöstödet<br />
i punkt 6.1.2.<br />
Grönträda ska sås senast 30.6 med användning av en<br />
tillräcklig mängd utsäde av vall- eller gräsväxter. Vallfröblandningen<br />
kan också innehålla frön av ängsväxter. På<br />
en icke odlad åker som sköts kan det också odlas vilt-,<br />
landskaps- och ängsväxter samt blandningar av dem.<br />
Då en ny grönträda eller naturvårdsåker anläggs på ett<br />
grundvattenområde av klass I eller II kan högst 20 % av<br />
fröblandningens vikt utgöra frö av kvävefixerande växter.<br />
Med kvävefixerande växter avses bl.a. klöverarter, vickerarter,<br />
blålusern, getruta och sötväppling. Jordbrukaren<br />
måste på begäran kunna bevisa fröblandningens innehåll,<br />
till exempel med hjälp av skiftesvisa anteckningar eller<br />
inköpskvitton.<br />
Flerårig grönträda får gödslas i samband med att växtligheten<br />
anläggs, detta gäller inte ettårig grönträda. Vid<br />
gödslingen måste man beakta villkoren i nitratförordningen.<br />
En jordbrukare som ingått miljöstödsförbindelse<br />
måste dessutom följa villkoren för miljöstödet.<br />
Slåtter av icke odlad åker som sköts och<br />
förhindrande av att ogräsen sprids<br />
Naturvårdsåkrar som är fleråriga vallar ska slås en gång<br />
vart tredje år. Slåtter ska dock alltid utföras om det växer<br />
rikligt med ogräs på skiftet. Information om skötseln av<br />
naturvårdsåkrar enligt miljöstödet ingår i punkt 6.1.2 i<br />
anslutning till miljöstödet.<br />
Grönträdor samt vid behov också svart- och stubbträdor<br />
måste slås en gång under växtperioden, senast 31.8.<br />
Slåttern ska genomföras vid en sådan tidpunkt och<br />
på ett sådant sätt att ogräsbekämpningen lyckas. För<br />
att förhindra att ogräsen sprids ska grön-, stubb- och<br />
svartträda vid behov också skötas genom bearbetning,<br />
med växtskyddsmedel eller på annat motsvarande sätt.<br />
När tidpunkten för slåttern och slåttermetoden slås fast<br />
ska man dessutom beakta skyddet för vilda fåglar och<br />
däggdjur. Det rekommenderas att slåttern utförs så sent<br />
på sommaren som möjligt och att man börjar från mitten<br />
av åkern.<br />
Slåtterskyldigheten på grönträdor kan frångås på skiften<br />
som har besåtts med en blandning av ettåriga viltväxter<br />
för vinterutfodring av vilda djur.<br />
Slåtterskyldigheten tillämpas inte vid odling av rörflen,<br />
om den skötta icke odlade åkerns användning för energiändamål<br />
förutsätter att bärgningen utförs den vårvinter<br />
som följer på växtperioden eller om det gäller ett rörflensbestånd<br />
som har anlagts det aktuella året.<br />
Att bärga skörd från en icke odlad åker som sköts<br />
och att avsluta växtligheten<br />
Icke odlade åkrar som sköts får utnyttjas ekonomiskt,<br />
dvs. det är tillåtet att bärga skörd. Betesgång är tillåten<br />
på grönträda och fleråriga vallåkrar som är naturvårdsåkrar,<br />
om åkerns yta förblir täckt av hö och gräs.<br />
Växtligheten på trädesskiften får avslutas mekaniskt eller<br />
kemiskt från och med 1.9. Växtligheten får också avslutas<br />
tidigare om åkerskiftet besås. Då ska avslutandet och<br />
gödslingen förläggas till samma tidpunkt som sådden.<br />
Ovan i punkten Växttäcke på icke odlad åker som sköts<br />
berättas om andra undantag. Information om avslutandet<br />
av naturvårdsåkrar ges i samband med miljöstödet i<br />
punkt 6.1.2.
Grön, stubb och svartträda på skött icke odlad åker och skötseln av dem.<br />
Se också texten om icke odlad åker som sköts, punkt 9.2.3.<br />
Karaktärisering Ett- eller flerårigt växtbestånd<br />
(vilt-, landskaps- eller<br />
vallväxter)<br />
Grönträda Stubbträda Svartträda<br />
Stubb av föregående års<br />
spannmåls-, olje- eller fiberväxter<br />
eller frökryddor, också<br />
äldre stubb av dessa grödor<br />
Läge Inga begränsningar Begränsning som gäller<br />
grundvattenområden:<br />
– På grundvattenområden<br />
av klass I och II endast av<br />
särskilda skäl, t.ex. på ett<br />
område där man bekämpar<br />
svåra ogräs eller vidtar<br />
kortvariga iståndsättningsåtgärder<br />
Sådd Senast 30.6. Tillåten Tillåten<br />
Gödsling – I samband med anläggande<br />
av fleråriga bestånd<br />
– Vid sådd av växter som sås<br />
på hösten<br />
Slåtter Senast 31.8.<br />
– Ett ettårigt växtbestånd<br />
som anlagts med blandningar<br />
av viltväxter får<br />
bevaras till våren för utfodring<br />
av vilda djur<br />
Bearbetning och avslutande<br />
av växtbeståndet<br />
Kortvariga iståndsättningsåtgärder<br />
– I samband med anläggandet<br />
– Fr.o.m.1.9.<br />
– Före 1.9. om man vidtar<br />
åtgärder som förbättrar<br />
kulturtillståndet, t.ex.<br />
bekämpar svåra ogräs eller<br />
om skiftet sås<br />
Endast i den omfattning<br />
arealen kräver<br />
– T.ex. täckdikning, kalkning<br />
eller grävning och<br />
rensning av utfallsdiken<br />
Ekonomiskt utnyttjande Tillåtet<br />
– Bör bevaras i god jordbrukshävd<br />
– Areal som under lång tid<br />
täcks av ensilagebalar etc.<br />
anmäls som tillfälligt icke<br />
odlad<br />
– Endast vid sådd av växter<br />
som sås på hösten<br />
Senast 31.8.<br />
– Endast vid behov<br />
– Fr.o.m.1.9.<br />
– Före 1.9. om man vidtar<br />
åtgärder som förbättrar<br />
kulturtillståndet, t.ex.<br />
bekämpar svåra ogräs eller<br />
om skiftet sås<br />
Endast i den omfattning<br />
arealen kräver<br />
– T.ex. täckdikning, kalkning<br />
eller grävning och<br />
rensning av utfallsdiken<br />
Tillåtet<br />
– Bör bevaras i god jordbrukshävd<br />
– Areal som under lång tid<br />
täcks av ensilagebalar etc.<br />
anmäls som tillfälligt icke<br />
odlad<br />
Åkerskifte som under växtperioden<br />
är utan växttäcke eller<br />
stubb<br />
Begränsning på alla områden:<br />
– Tillåten endast av särskilda<br />
skäl, t.ex. på ett område<br />
där man bekämpar svåra<br />
ogräs eller vidtar kortvariga<br />
iståndsättningsåtgärder<br />
Rekommendation:<br />
– Svartträda ska undvikas<br />
längs utfallsdiken eller vattenfåror<br />
större än utfallsdiken,<br />
på översvämningskänsliga<br />
områden och runt<br />
hushållsvattenbrunnar<br />
– Endast vid sådd av växter<br />
som sås på hösten<br />
Senast 31.8.<br />
– Endast vid behov<br />
– Om man vidtar åtgärder<br />
som förbättrar kulturtillståndet,<br />
t.ex. bekämpar<br />
svåra ogräs<br />
– Om svartträdan besås<br />
Endast i den omfattning<br />
arealen kräver<br />
– T.ex. täckdikning, kalkning<br />
eller grävning och<br />
rensning av utfallsdiken<br />
Tillåtet<br />
– Bör bevaras i god jordbrukshävd<br />
– Areal som under lång tid<br />
täcks av ensilagebalar etc.<br />
anmäls som tillfälligt icke<br />
odlad<br />
9<br />
81
82<br />
Dikesrenar<br />
På åkerskiften längs med utfallsdiken och vattendrag ska<br />
lämnas en minst 60 centimeter bred obearbetad ren där<br />
varken gödselmedel eller växtskyddsmedel får spridas.<br />
Man får avvika från kravet på obearbetade dikesrenar av<br />
samma särskilda skäl som när det gäller att frångå kravet<br />
på att inte bearbeta en icke odlad åker som sköts.<br />
Ingen dikesren behöver lämnas om<br />
1) det mellan åkern och vattenfåran finns i genomsnitt<br />
minst tio meter skog, tomtmark, vägområde eller annat<br />
område och vattnet inte når fram till åkern ens vid<br />
översvämning,<br />
2) det mellan åkern och vattenfåran alltid finns i genomsnitt<br />
minst tio meter buskage, impediment eller<br />
tvinmark eller motsvarande och vattnet inte når fram<br />
till åkern ens vid översvämning, eller<br />
3) åkern ligger bakom en översvämningsvall och dräneringsvattnet<br />
exempelvis pumpas bort.<br />
9.2.4 Bevarande av markens<br />
skick och miljön<br />
Bränning av halmstubb ska undvikas. Halmbränning<br />
är tillåten endast om det är nödvändigt med tanke på<br />
en lyckad sådd eller bekämpning av flyghavre och andra<br />
ogräs, växtsjukdomar eller skadedjur.<br />
Man ska undvika att köra med tunga maskiner på våta<br />
åkrar och i synnerhet på icke odlade åkerskiften som<br />
sköts, så att marken inte packas till.<br />
Motverka spridningen av flyghavre<br />
På ett basskifte som är smittat med flyghavre ska man se<br />
till att flyghavren bekämpas antingen kemiskt, mekaniskt,<br />
genom plockning eller med andra åtgärder så som bestäms<br />
i lagen om bekämpning av flyghavre. Den anvisning<br />
eller plan för bekämpning av flyghavre som kommunens<br />
landsbygdsnäringsmyndighet har gjort upp ska följas.<br />
Bibehållande av landskapets särdrag<br />
Om det på åkerskiftena växer i 29 § 9 punkten i naturvårdslagen<br />
1096/1996 avsedda stora enstaka träd som dominerar<br />
ett öppet landskap och trädgrupper med högst<br />
fem stora träd för vilka det finns ett skyddsbeslut enligt<br />
30 § i naturvårdslagen ska dessa bevaras. Träden som<br />
dominerar landskapet på sådana skyddsobjekt har grov<br />
stam, är gamla, ofta förgrenade och med bred krona.<br />
Hos tall, gran, björk och ek ska stammen vara minst 60<br />
cm i diameter på 1,3 meters höjd och hos andra trädslag<br />
minst 40 cm. Sådana områden får inte röjas till åker eller<br />
ändras på annat sätt.<br />
Också naturminnesmärken som är fridlysta med stöd<br />
av 23 eller 26 § i naturvårdslagen 1096/1996 ska bevaras.<br />
Naturminnesmärken är träd, dungar, flyttblock eller<br />
motsvarande naturformationer som har skyddats på<br />
grund av sin skönhet, sällsynthet, betydelse i landskapet,<br />
sitt vetenskapliga värde eller av annan motsvarande<br />
anledning. Skyddade naturminnesmärken är vanligen<br />
också utmärkta i terrängen. Naturminnesmärken får inte<br />
skadas eller avlägsnas.<br />
Skyldigheten att bevara gäller för Ålands del stora träd<br />
som är skyddsvärda enligt 16 § i landskapslagen om<br />
naturvård (ÅFS 82/1998) samt naturminnen som är<br />
skyddsvärda enligt 6 §. I enlighet med 5 § 8 punkten i<br />
förordning ÅFS 113/1998 ska de skyddsvärda träden vara<br />
vilt växande ek, lönn och asp som 130 cm över markytan<br />
har en omkrets på minst 170 cm samt enar med en höjd<br />
av minst 6 meter. Skyddsobjekten ska vara avgränsade i<br />
området och landskapsregeringen kan definiera gränserna<br />
för skyddsobjektet på begäran av markområdets<br />
ägare eller innehavare.<br />
Skyldigheten att bevara granskas i samband med<br />
tvärvillkoren på högst 0,20 ha stora skyddsobjekt som<br />
omfattas av ett skyddsbeslut. Objekten ska ligga inom ett<br />
åkerskifte, på åkerskiftets ren eller på ett område mellan<br />
åkerskiften som gränsar till varandra. Dessa högst<br />
0,2 hektar stora objekt är stödberättigande areal i fråga<br />
om jordbrukarstöd. Villkoret gäller inte permanenta<br />
betesmarker som omfattas av egna förpliktelser avseende<br />
bevarandet i samband med tvärvillkoren.<br />
Kommunens landsbygdsnäringsmyndighet ska informeras<br />
om objektens läge på blankett 442. Blanketten<br />
fås av kommunens landsbygdsnäringsmyndight och på<br />
internetadressen http://lomake.mmm.fi. Objekt på ett<br />
område som ligger mellan skiften anmäls av områdets<br />
innehavare.<br />
Tillstånd att ta bevattningsvatten<br />
Om jordbrukaren behöver ett tillstånd enligt 9 kap. i vattenlagen<br />
245/1961 för tagandet av bevattningsvatten ingår<br />
tillståndet och iakttagandet av tillståndsvillkoren i kraven<br />
för god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden.<br />
9.2.5 Permanenta betesmarker<br />
Definition och anmälan av permanenta betesmarker<br />
I punkt 5.2 i ansökningsguiden ges en definition av<br />
permanent betesmark. Den i definitionen nämnda<br />
femårsperioden innebär 1.5.2005–30.4.<strong>2010</strong> när det gäller<br />
stödansökan <strong>2010</strong>.
På basskiftesblankett 102A ska jordbrukaren per basskifte<br />
uppge arealen permanent betesmark år <strong>2010</strong>. Användningsformen<br />
för permanent betesmark antecknas med de<br />
alternativ som anges i punkt B i bilaga 3 till Ifyllningsanvisningarna<br />
för jordbruksskiftesblankett 102B.<br />
Skyldighet att sköta permanent betesmark<br />
En areal som anmälts som permanent betesmark måste<br />
skötas. Om betesgång inte sker på skiften som anmäls<br />
vara permanent betesmark, ska skiftena slås för att förbli<br />
öppna. Betesgång på permanenta betesmarker ska genomföras<br />
så att markytan behåller sitt växttäcke. Betesgången<br />
får inte ge upphov till markerosion. Skyddet av<br />
vilda fåglar och däggdjur skall beaktas då man bestämmer<br />
tidpunkten för slåttern och utför den. På de delar<br />
av ett skifte som inte kan slås skall man vid behov röja<br />
sly och trädplantor så att den permanenta betesmarken<br />
inte växer igen. Jordbrukaren kan ta vara på slåtteravfallet,<br />
om han så önskar. Det är dock inte nödvändigt att<br />
avlägsna slåtteravfallet från betesmarken.<br />
Skyldighet att bevara permanent betesmark<br />
Till kraven på god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden<br />
hör att mark som varit permanent betesmark år<br />
2003 huvudsakligen bevaras som sådan. Landsbygdsverket<br />
följer årligen upp förändringarna i den sammanlagda<br />
arealen permanent betesmark på landsnivå med hjälp<br />
av ett s.k. årligt relationstal. Syftet är att de permanenta<br />
betesmarkernas andel av den sammanlagda arealen<br />
jordbruksmark inte ska sjunka avsevärt jämfört med<br />
situationen 2003. Andelen permanenta betesmarker följs<br />
upp i alla EU-medlemsstater.<br />
Arealuppgifterna om permanenta betesmarker 2003<br />
bygger på de uppgifter som jordbrukarna lämnade i<br />
samband med stödansökan 2005. Då frågades vilka<br />
basskiften som uppfyllde definitionen av permanenta<br />
basskiften år 2003.<br />
För uppföljningen av relationstalet för permanent<br />
betesmark behövs årligen en uppgift om den areal med<br />
permanent betesmark som har beskogats med hänsyn till<br />
miljöaspekterna. Dessa arealer räknas inte in i minskningen<br />
av de permanenta betesmarkernas areal och de<br />
försämrar inte det årliga nationella relationstalet för<br />
permanenta betesmarker. Därför är det viktigt att de<br />
skiften med permanenta betesmarker som har beskogats<br />
med hänsyn till miljöaspekterna uppges på stödansökans<br />
jordbruksskiftesblankett 102B med koden ”Beskogad<br />
permanent betesmark”. Skiftena i fråga uppges också på<br />
basskiftesblankett 102A, men inte på ändringsblanketten<br />
för basskiften 102C. Se ifyllningsanvisningarna kap. V.<br />
Till den ovan nämnda arealen räknas inte julgransodlingar<br />
eller snabbväxande arter med kort odlingstid.<br />
Förfarande med förhandstillstånd<br />
Om den permanenta betesmarkens årliga andel av jordbruksmarken<br />
på landsnivå sjunker mer än fem procent<br />
under 2003 års referensnivå, tas ett s.k. förfarande med<br />
förhandstillstånd i bruk. Då får jordbrukarna inte ändra<br />
användningssättet för areal som uppgetts som permanent<br />
betesmark, om inte landsbygdsnäringsmyndigheten<br />
har gett sitt tillstånd till det.<br />
Om jordbrukaren har ett gällande specialstödsavtal<br />
inom ramen för systemet med miljöspecialstöd (avtal<br />
om skötsel av vårdbiotoper, främjande av naturens och<br />
landskapets mångfald, främjande av naturens mångfald,<br />
utvecklande och vård av landskapet eller anläggning<br />
och skötsel av skyddszon), omfattas avtalsarealen inte av<br />
förfarandet med förhandstillstånd.<br />
Återställande av areal till permanent betesmark<br />
Om den permanenta betesmarkens andel av jordbruksmarken<br />
minskar med mer än 10 procent jämfört med<br />
2003 års referensandel, blir det nödvändigt att återställa<br />
permanent betesmark. Återställandet gäller sådan<br />
permanent betesmark som under de två föregående åren<br />
har börjat användas till annat. Beslut om hur stor areal<br />
som ska återställas och om tidtabellen för återställandet<br />
fattas av jord- och skogsbruksministeriet. Jordbrukaren<br />
står för kostnaderna för återställandet. Den jordbrukare<br />
som återställningsskyldigheten gäller bestämmer själv<br />
vilka skiften i hans besittning som ska återställas till<br />
permanenta betesmarker. De skiften som återställs ska<br />
vara täckta av vallväxtlighet och uppges som permanenta<br />
betesmarker de fem följande åren.<br />
Återställandet gäller dock inte arealer som omfattas<br />
av specialstödsavtal och inte heller betesmark som har<br />
beskogats med beaktande av miljöaspekter. Återställandet<br />
gäller emellertid sådan betesmark som har börjat<br />
användas för julgransodling eller kortvarig odling av<br />
snabbväxande trädslag.<br />
Relationstalets utveckling i Finland<br />
I Finland har relationstalet för permanenta betesmarker<br />
utvecklats i klart sämre riktning, men något förfarande<br />
med förhandstillstånd eller någon återställningsskyldighet<br />
har man hittills inte behövt ta i bruk hos oss.<br />
9<br />
83
84<br />
9.3 Föreskrivna verksamhetskrav<br />
9.3.1 Allmänt<br />
De föreskrivna verksamhetskraven anknyter till följande<br />
ämneshelheter (s.k. villkorsområden):<br />
1. miljö<br />
2. folkhälsa, djurhälsa och växtskydd<br />
3. djurens välbefinnande<br />
År 2005 trädde föreskrivna verksamhetskrav i anslutning<br />
till nitrat-, grundvatten-, avloppsslam-, habitat- och fågeldirektiven<br />
samt märkning och registrering av djur i kraft<br />
i överensstämmelse med rådets förordning 1782/2003. År<br />
2006 trädde föreskrivna verksamhetskrav i anslutning<br />
till växtskyddsmedel, foder, livsmedel och anmälan av<br />
djursjukdomar i kraft. Sist i turen stod de föreskrivna<br />
verksamhetskrav för djurens välbefinnande som trädde i<br />
kraft år 2007.<br />
I kapitlen nedan anges det centrala innehållet i respektive<br />
verksamhetskrav samt de EU-rättsakter som kraven<br />
bygger på. Det föreskrivna verksamhetskravets nummer<br />
efter förordningarna refererar till numret på det<br />
krav i Rådets förordning 73/2009 (har ersatt förordning<br />
1782/2003) som författningen i fråga anknyter till. Närmare<br />
information om verksamhetskravens betydelse vid<br />
övervakningen ingår i kapitel 13 i <strong>Ansökningsguide</strong> <strong>2010</strong>.<br />
Ytterligare information om verksamhetskraven samt den<br />
nationella lagstiftning genom vilken EU-rättsakterna har<br />
verkställts fås i guiderna om tvärvillkor.<br />
9.3.2 Föreskrivna verksamhetskrav som<br />
gäller miljön och deras centrala<br />
innehåll<br />
Gödsling, användning och lagring av stallgödsel<br />
Rådets direktiv 91/676/EEG (artiklarna 4 och 5)<br />
det s.k. Nitratdirektivet (Verksamhetskrav nr 4)<br />
Kravet gäller alla jordbrukare<br />
Vid gödsling, användning och lagring av stallgödsel ska<br />
jordbrukaren beakta bl.a. följande omständigheter:<br />
• Det är förbjudet att sprida stallgödsel 15.10–15.4. På<br />
vallväxtlighet får stallgödsel inte spridas efter 15.9.<br />
• Organisk gödsel som spridits på hösten måste alltid<br />
omedelbart och senast inom ett dygn myllas in eller<br />
åkern plöjas.<br />
• Kväveanalys av stallgödsel måste utföras med fem års<br />
intervaller.<br />
• En gödselstad ska i regel rymma den stallgödsel som<br />
samlats under 12 månaders tid.<br />
• Växtartsspecifika kvävegödselgivor måste iakttas.<br />
• Den pressaft som uppkommer vid framställning av<br />
ensilage måste tas till vara.<br />
• Föreskrifterna som gäller lagring av stallgödsel i<br />
stackar måste följas.<br />
• Gödsling med kvävegödselmedel närmare ett vattendrag<br />
än fem meter är förbjuden. Därefter är ytgödsling<br />
med kvävegödselmedel förbjuden på en sträcka<br />
av fem meter, om åkerns lutning överstiger 2 procent.<br />
• De maximala mängder stallgödsel som får användas<br />
på hösten och den maximala spridningsmängd som<br />
beräknas per kalenderår (högst 170 kg totalkväve/ha/<br />
år tillförs med stallgödseln) måste följas.<br />
Skydd för grundvatten<br />
Rådets direktiv 80/68/EEG (artiklarna 4 och 5) det<br />
s.k. Grundvattendirektivet (Verksamhetskrav nr 2)<br />
Kravet gäller alla jordbrukare med åkrar på grundvattenområden<br />
Då det gäller skyddet för grundvatten bör jordbrukaren<br />
beträffande sin egen gård ta reda på:<br />
• Huruvida gården eller dess åkrar är belägna på ett<br />
viktigt eller annat för vattenförsörjning lämpligt (klass<br />
I eller II) grundvattenområde och att inga ändringar<br />
i indelningen av grundvattenområdena i olika klasser<br />
har skett. Uppgifterna fås lämpligast hos kommunens<br />
miljöbyrå.<br />
• Om det finns grundvattenområden på gårdens<br />
marker; att inga föreskrifter har meddelats i gårdens<br />
miljötillstånd eller något annat gällande tillstånd eller<br />
att kommunen inte har utfärdat odlingsbegränsningar<br />
för grundvattenområdena.<br />
• Att inga begränsningar på grundvattenområden gäller<br />
för de växtskyddsmedel som används.<br />
• Att inga gödselstackar har anlagts på grundvattenområden<br />
och att ingen avrinning till grundvattnet från<br />
djurstallar och rastgårdar förekommer.<br />
Användning av avloppsslam<br />
Rådets direktiv 86/278/EEG (artikel 3) det s.k.<br />
Avloppsslamdirektivet (Verksamhetskrav nr 3)<br />
Kravet gäller alla jordbrukare som tar emot eller hanterar<br />
avloppsslam
Om en jordbrukare tar emot avloppsslam, slam från<br />
slamavskiljare eller annat slam som uppkommer vid rening<br />
av hushållsavloppsvatten ska slammet ha behandlats<br />
i enlighet med lagen om gödselfabrikat (539/2006) och<br />
jord- och skogsbruksministeriets förordningar 12/07 och<br />
13/07 med ändringar eller behandlas på gården i överensstämmelse<br />
med dessa författningar.<br />
Jordbrukaren ska<br />
• ha kännedom om samtliga analysresultat och behandlingsmetoden<br />
för avloppsslammet samt om pH för de<br />
skiften där spridningen sker,<br />
• låta analysera tungmetallerna i marken på skiften<br />
där avloppsslam sprids, om det på grund av beskaffenheten<br />
hos marken i placeringsområdet eller dess<br />
omgivning eller det tidigare händelseförloppet finns<br />
anledning att misstänka att de högsta tillåtna halterna<br />
av tungmetaller i odlingsjord kan överskridas<br />
• iaktta föreskrifterna om användningsområden (tillåtna<br />
grödor), spridningstidpunkter och spridningsmängder<br />
för slam och<br />
• föra in användningen av slam i odlingsanteckningarna.<br />
Naturskydd<br />
Rådets direktiv 79/409/EEG (artiklarna 3, 4<br />
(punkterna 1, 2, 4) och 5) det s.k. Fågeldirektivet<br />
(Verksamhetskrav nr 1); Rådets direktiv 92/43/EEG<br />
(artiklarna 6 och 13) det s.k. Habitatdirektivet<br />
(Verksamhetskrav nr 5)<br />
Kravet gäller alla jordbrukare. Jordbrukare vars jordbruksmarker<br />
hör till Natura 2000-områden kan dessutom<br />
ha andra förpliktelser.<br />
Som tvärvillkor för direktstöd ska jordbrukaren i jordbruksarbetet<br />
också ta hänsyn till vissa bestämmelser om<br />
naturvård som bottnar i EU:s habitat- och fågeldirektiv.<br />
Dessa gäller å ena sidan skydd av individer inom arterna<br />
och å andra sidan det skydd av områden som genomförs<br />
med hjälp av nätverket Natura 2000 och som riktar sig<br />
mot naturtyper och arternas livsmiljöer.<br />
9.3.3 Föreskrivna verksamhetskrav som<br />
gäller folkhälsa, djurhälsa samt<br />
växtskydd och deras centrala<br />
innehåll<br />
Märkning och registrering av djur<br />
Rådets direktiv 2008/71/EG om identifikation<br />
och registrering av svin (kodifierad version av<br />
rådets direktiv 92/102/EEG) (artiklarna 3, 4 och<br />
5.) (Verksamhetskrav nr 6); Europaparlamentets och<br />
rådets förordning (EG) 1760/2000 om upprättande<br />
av ett system för identifiering och registrering<br />
av nötkreatur samt märkning av nötkött och<br />
nötköttsprodukter och om upphävande av rådets<br />
förordning (EG) nr 820/97 (artiklarna 4 och 7)<br />
(Verksamhetskrav nr 7); Rådets förordning (EG)<br />
21/2004 om upprättande av ett system för identifiering<br />
och registrering av får och getter och om<br />
ändring av förordning (EG) nr 1782/2003 samt<br />
direktiven 92/102/EEG och 64/432/EEG (artiklarna<br />
3, 4 och 5) (Verksamhetskrav nr 8)<br />
Kraven gäller alla djurhållare (fysiska eller juridiska<br />
personer) som ansvarar för åtminstone ett nötkreatur, ett<br />
svin, ett får eller en get<br />
På grund av livsmedelssäkerheten och spårbarheten för<br />
livsmedel bör jordbrukare som ansvarar för djur:<br />
• registrera sig som djurhållare (= anmäla sig hos kommunens<br />
landsbygdsnäringsmyndighet)<br />
• märka sina djur<br />
• upprätthålla en djurförteckning för varje djurhållningsplats<br />
av vilken framgår basuppgifter om djuren<br />
samt datum för köp, avlägsnande och förflyttning<br />
• i fråga om enskilda djur göra anmälningar om födelse,<br />
avlägsnande, köp och förflyttning till nötdjursregistret<br />
och får- och getregistret samt i fråga om djurgrupper<br />
anmälningar om köp, avlägsnande och antal djur till<br />
svinregistret.<br />
Användning av växtskyddsmedel<br />
Rådets direktiv 91/414/EEG om utsläppande av<br />
växtskyddsmedel på marknaden (artikel 3) (Verksamhetskrav<br />
nr 9)<br />
Kraven gäller alla jordbrukare som använder växtskyddsmedel<br />
9<br />
85
86<br />
Alla jordbrukare som använder växtskyddsmedel måste<br />
följa detta direktiv om användning av växtskyddsmedel<br />
och lagen om växtskyddsmedel (1259/2006). Endast växtskyddsmedel<br />
som är godkända i Finland får användas<br />
här och de bruksanvisningar som godkänts för preparaten<br />
måste följas vid användningen.<br />
En jordbrukare som använder växtskyddsmedel måste:<br />
• föra bok över användningen av växtskyddsmedel,<br />
• se till att de växtskyddsmedel som inte är godkända<br />
förstörs på vederbörligt sätt som problemavfall.<br />
Ämnen som är förbjudna för produktionsdjur<br />
Rådets direktiv 96/22/EG om förbud mot användning<br />
av vissa ämnen med hormonell och tyreostatisk<br />
verkan samt av ß-agonister vid animalieproduktion<br />
och om upphävande av direktiv 81/602/<br />
EEG, 88/146/EEG och 88/299/EEG; (artiklarna<br />
3 (a, b, c, d, e), 4, 5 och 7) det s.k. Hormonförbuddirektivet<br />
(Verksamhetskrav nr 10)<br />
Kraven gäller alla som håller djur som används för<br />
livsmedelsproduktion<br />
Det är förbjudet att använda vissa läkemedelssubstanser<br />
i synnerhet för främjande av djurs tillväxt och produktion,<br />
frånsett de undantag där en veterinär får använda<br />
vissa ämnen för vård av ett enskilt djur.<br />
Livsmedel<br />
Europaparlamentets och rådets förordning (EG)<br />
178/2002 (artiklarna 14, 17(1), 18 och 19) den<br />
s.k. Allmänna livsmedelsförordningen (Verksamhetskrav<br />
nr 11)<br />
Kraven gäller alla som bedriver primärproduktion av<br />
livsmedel<br />
Livsmedel ska vara säkra, de får inte vara skadliga för<br />
hälsan eller annars olämpliga som människoföda.<br />
• Djur vars hälsotillstånd kan äventyra livsmedlets säkerhet<br />
får inte användas inom livsmedelsproduktionen<br />
• Det vatten som används som dricksvatten för djur<br />
samt för rengöring och avkylning av primärprodukter<br />
samt för rengöring och sköljning av ytor, anordningar<br />
och redskap på primärproduktionsstället ska vara<br />
dricksvatten eller rent vatten. Kraven gäller också snö,<br />
is och ånga.<br />
• För rengöring av och direkt nedkylning med vatten<br />
av växtdelar som är avsedda som livsmedel, rengöring<br />
och sköljning av ytor, anläggningar och redskap som<br />
kommer i kontakt med animaliska primärprodukter<br />
och rengöring av ägg som levereras för att användas<br />
som råvara för äggprodukter får endast användas vatten<br />
som har analyserats åtminstone i fråga om Escherichia<br />
coli och enterokocker och vars färg och lukt har<br />
bedömts organoleptiskt.<br />
• Endast tillåtna veterinärmedicinska läkemedel får<br />
användas för vård av djur frånsett enskilda/vissa<br />
undantag som veterinären bestämt.<br />
Anmälan om primärproduktion:<br />
• En primärproducent ska göra anmälan till kommunens<br />
livsmedelstillsynsmyndighet om primärproduktionsstället<br />
och den verksamhet som bedrivs där, om<br />
kommunens livsmedelstillsynsmyndighet inte har fått<br />
informationen från en annan myndighet.<br />
Beskrivning av egenkontrollen:<br />
• Primärproducenten ska ha en beskrivning av egenkontrollen<br />
som tar upp följande saker:<br />
1) åtgärderna för rengöring av lokaler, utrustning,<br />
behållare, burar och transportmedel samt djur som<br />
används för livsmedelsproduktion,<br />
2) kontroll av renheten av sådana växt- och svampprodukter<br />
som äts som sådana,<br />
3) organoleptisk kontroll av fodrets och vattnets kvalitet,<br />
bekämpning av skadedjur, försiktighetsåtgärder<br />
vid införande av djur, växter och svamp till primärproduktionsstället,<br />
användning och förvaring av fodertillsatser,<br />
veterinärmedicinska läkemedel, växtskyddsmedel,<br />
gödselmedel, biocider och farliga kemikalier samt<br />
4) personalens introduktion till livsmedelshygien och<br />
bekämpande av smittsamma sjukdomar.<br />
Bokföringskrav<br />
• Primärproducenten ska föra bok över följande faktorer:<br />
1) Djur, primärprodukter, foder som har getts till<br />
djurarter och -grupper, användningen av veterinärmedicinska<br />
preparat, djur som behandlats med<br />
läkemedel, förekomsten av sjukdomar som inverkar på<br />
livsmedelssäkerheten samt användning av växtskyddsmedel<br />
och biocider,<br />
2) Restriktioner som utfärdats med stöd av djursjukdomslagen<br />
(55/80) och föreskrifter som meddelats<br />
med stöd av livsmedelslagen (23/2006),<br />
3) Tagandet av vatten- och råmjölksprover samt<br />
prover för övervakning av främmande ämnen och<br />
provresultaten, prover av djur och andra prover för
diagnostiska ändamål som har betydelse för livsmedelssäkerheten,<br />
4) Primärprodukter och djur som levererats från<br />
primärproduktionsstället,<br />
5) Observationer om miljö- och andra faktorer som<br />
kan inverka negativt på primärprodukterna och på<br />
kvaliteten hos de livsmedel som fås av dem,<br />
6) Uppgifter om temperaturuppföljning då hanteringen<br />
av primärprodukterna förutsätter kontroll av<br />
temperaturen.<br />
Hygien i byggnader där man<br />
bedriver mjölkproduktion<br />
Europaparlamentets och rådets förordning (EG)<br />
178/2002 (artiklarna 14, 17(1), 18 och 19) den<br />
s.k. Allmänna livsmedelsförordningen (Verksamhetskrav<br />
nr 11)<br />
Kraven gäller alla mjölkproducenter som producerar<br />
mjölk för annat än eget bruk<br />
De utrymmen som används för mjölkproduktion ska vara<br />
sådana att det finns goda möjligheter att se till att djuren<br />
är rena och friska samt att mjölken håller hög hygienisk<br />
kvalitet.<br />
Enligt författningarna ska<br />
• utrymmen anvisas för olika verksamheter såsom<br />
mjölkning, behandling av mjölken, rengöring av<br />
utrustning för mjölkbehandling;<br />
• förbindelsevägarna organiseras så att kontaminering<br />
av mjölken förhindras;<br />
• material och inventarier, belysning och ventilation i<br />
mjölkrummet vara ändamålsenliga.<br />
På en gård med mjölkproduktion ska man handla så att<br />
kontaminering av mjölken förhindras och kvaliteten på<br />
mjölk som är avsedd till livsmedel säkerställs. Kraven i<br />
bestämmelserna gäller<br />
• djurens renhet och hälsa;<br />
• renhållning, avfallshantering och bekämpning av<br />
skadedjur i utrymmena;<br />
• mjölkningshygien;<br />
• bedömning av mjölkens duglighet till livsmedel;<br />
• mjölkbehandlingsutrustningens skick och skötsel;<br />
• kylning av mjölken;<br />
• hantering av kemikalier;<br />
• undersökningar av mjölken och det vatten som används<br />
på gården.<br />
Mjölkproducenten ska underrätta livsmedelstillsynsmyndigheterna<br />
om<br />
• tillverkning av mjölkbaserade produkter och att sådana<br />
produkter och mjölk överlåts från gården direkt<br />
till den slutliga konsumenten;<br />
• att råmjölk överlåts från gården.<br />
Hygien i byggnader där man<br />
bedriver äggproduktion<br />
Europaparlamentets och rådets förordning (EG)<br />
178/2002 (artiklarna 14, 17(1), 18 och 19) den<br />
s.k. Allmänna livsmedelsförordningen (Verksamhetskrav<br />
nr 11)<br />
Kraven gäller alla äggproducenter som producerar ägg<br />
till livsmedel, dock inte för eget bruk.<br />
De utrymmen som används för äggproduktion ska vara<br />
sådana att det finns goda möjligheter att se till att djuren<br />
är rena och friska samt att äggen håller hög hygienisk<br />
kvalitet.<br />
På en gård med äggproduktion ska man handla så att<br />
kontaminering av äggen förhindras och kvaliteten på<br />
ägg som är avsedda till livsmedel säkerställs. Kraven i<br />
bestämmelserna gäller:<br />
• djurens renhet och hälsa<br />
• att äggen är rena, förvaras torrt samt skyddas mot<br />
lukter, stötar och solljus.<br />
• lagring i konstant temperatur.<br />
Salmonellaövervakning på fjäderfägårdar<br />
Europaparlamentets och rådets förordning (EG)<br />
178/2002 (artiklarna 14, 17 (1), 18 och 19) den<br />
s.k. Allmänna livsmedelsförordningen (Verksamhetskrav<br />
nr 11)<br />
Kraven gäller djurhållare med värphöns, broilers, kalkoner<br />
samt kläckningsanläggningar där ägg från ovan<br />
nämnda fåglar ruvas.<br />
Salmonellaövervakningsprogrammet syftar till att skydda<br />
konsumenterna mot salmonellasmitta, förhindra spridningen<br />
av salmonella och minska antalet salmonellainfektioner<br />
hos fjäderfä.<br />
• Prover för salmonella måste tas på gårdarna i enlighet<br />
med övervakningsprogrammet<br />
9<br />
87
88<br />
• Gården måste föra en förteckning varav framgår fåglarnas<br />
ankomstdag till gården, fåglarnas ursprungsgård,<br />
antalet fåglar som tagits emot, deras ålder och<br />
datum för kläckningen, flocksignum samt datum för<br />
slakt eller avlivning av fåglarna.<br />
• Den ansvariga veterinären måste underrättas om<br />
var och en flock som anlänt till gården. Anmälan ska<br />
göras antingen inom en vecka efter det att flocken har<br />
anlänt eller genom att på förhand lämna in en plan<br />
över flockarnas ankomst med tanke på följande kalenderår.<br />
• Då fåglarna slaktas ska ägaren se till att resultatet från<br />
den sista salmonellaundersökningen skickas för kännedom<br />
till slakteriets besiktningsveterinär.<br />
• Vid kläckningsanläggningen ska man föra en förteckning<br />
varav framgår från vilken moderflock kläckäggen<br />
kommer, till vilket uppfödningsstall kycklingarna från<br />
kläckäggen levererats och tidpunkten för överlåtelsen<br />
av kycklingarna. Kycklingarna ska åtföljas av en<br />
uppgift om vilken moderflock de härstammar från.<br />
När kycklingar i produktionsledet sänds till ett uppfödningsstall<br />
skall de också åtföljas av en uppgift om<br />
huruvida kycklingarna har undersökts för salmonella<br />
vid kläckningsanläggningen.<br />
• Produktionsgårdarna ska föra bok över alla undersökningar<br />
enligt det nationella salmonellaövervakningsprogrammet<br />
och resultaten från dessa undersökningar.<br />
• De ovan nämnda uppgifterna ska förvaras på produktionsgården<br />
i minst två års tid.<br />
Foder<br />
Europaparlamentets och rådets förordning (EG)<br />
178/2002 (artiklarna 15,17(1), 18 och 20), den<br />
s.k. Allmänna livsmedelsförordningen (Verksamhetskrav<br />
nr 11)<br />
Kraven gäller jordbrukare som producerar, blandar,<br />
framställer och använder foder<br />
Kraven som ställts på foder berör foderanvändning,<br />
foderproduktion, blandning och framställning av foder<br />
för eget behov, försäljning samt överlåtelse av foder utan<br />
vederlag.<br />
Foder måste vara säkra<br />
• De utrymmen, anordningar, behållare och transportmedel<br />
som används vid produktion, blandning,<br />
framställning, förpackning, lagring och transport av<br />
foder måste hållas rena.<br />
• Tillverkarens anvisningar måste följas vid användning<br />
av gödselfabrikat och växtskyddsmedel.<br />
• Avfall, farliga ämnen, växtskyddsmedel, gödselfabrikat,<br />
frön och foderläkemedel ska lagras och hanteras<br />
vederbörligt och åtskilt från foder och djurhållningsplatser.<br />
• De högsta halterna skadliga ämnen och produkter i<br />
foder får inte överskridas.<br />
• Förbjudna ämnen får inte användas.<br />
• Endast godkända fodertillsatser får användas.<br />
• Matavfall får inte användas.<br />
• Fodret ska vara lämpligt för sitt ändamål.<br />
Krav på bokföring av foder<br />
• I fråga om foder som köpts/fåtts utan vederlag till<br />
gården; säljarens/leverantörens namn och adress,<br />
produktens namn eller beskaffenhet, leveransdatum,<br />
mängd och djurgrupp som utfodrats med fodret.<br />
• I fråga om foder som sålts/överlåtits från gården;<br />
köparens/mottagarens namn och adress, produktens<br />
namn eller beskaffenhet, leveransdatum och mängd.<br />
• I fråga om egenproducerat foder; namnet på eller beskaffenheten<br />
hos det foder som var och en djurgrupp<br />
har utfodrats med.<br />
• Tidpunkten för när foderanvändningen upphört, om<br />
det finns en fastställd karenstid för användningen.<br />
• Resultaten av de prov som tagits av foder.<br />
• Användningen av växtskyddsmedel och biocider.<br />
Registrering<br />
• Jordbrukare som producerar, blandar till, framställer<br />
och använder foder ska registrera sig som foderföretagare<br />
• Registreringen som foderföretagare (nya jordbrukaren)<br />
görs till Evira på den blankett som finns på Eviras<br />
webbplats (blankett F). Registreringen är en engångsföreteelse,<br />
men också varaktiga ändringar ska anmälas till<br />
Evira på blankett F.<br />
• Foder får skaffas endast från en registrerad eller godkänd<br />
foderföretagare. En förteckning över dem finns<br />
på Eviras webbplats (www.evira.fi/portal/se/v__xtproduktion_och_foder/foder/).<br />
Ansvar<br />
• Foderföretagarna, inbegripet jordbrukarna, ansvarar<br />
för fodersäkerheten<br />
• Alla foderföretagare, inbegripet jordbrukarna, är<br />
skyldiga att vidta åtgärder om det finns misstanke om<br />
att ett foder som de importerar, producerar, tillverkar<br />
eller distribuerar inte är säkert. Fodret i fråga måste<br />
dras bort från marknaden och utfodringen av djur<br />
med fodret upphöra. Evira ska underrättas om saken.
Europaparlamentets och rådets förordning (EG)<br />
999/2001 (artikel 7) den s.k. TSE-förordningen<br />
(Verksamhetskrav nr 12)<br />
Kraven gäller alla som håller livsmedelsproducerande<br />
djur.<br />
Förbud som gäller utfodring av djur<br />
• Livsmedelsproducerande djur får inte utfodras med<br />
animaliskt protein eller foder innehållande sådant,<br />
med vissa undantag.<br />
• Det centrala i förbudet är i praktiken att kött-/benmjöl<br />
är förbjudet vid utfodring av alla livsmedelsproducerande<br />
djur.<br />
• Det är tillåtet att använda fiskmjöl i kommersiella<br />
mjölknäringar för diande djur som hör till idisslare<br />
och är avsedda för livsmedelsproduktion. Fiskmjöl får<br />
inte användas vid utfodringen av andra idisslare som<br />
är avsedda för livsmedelsproduktion.<br />
• Om diande djur som hör till idisslare och är avsedda<br />
för livsmedelsproduktion utfodras med mjölknäring<br />
innehållande rent fiskmjöl ska en anmälan lämnas till<br />
Evira på en särskild blankett.<br />
• När rent fiskmjöl eller kompletteringsfoder (koncentrat)<br />
innehållande sådant används vid utfodring av<br />
enkelmagade djur (fjäderfä, svin), måste gården vara<br />
godkänd eller registrerad för ändamålet av Evira.<br />
Verksamheten måste vara godkänd av Evira i följande<br />
fall,<br />
• när rent fiskmjöl används vid utfodringen,<br />
• när foder innehållande fiskmjöl framställs för försäljning,<br />
• när rent fiskmjöl eller foderkoncentrat innehållande<br />
sådant används på gårdar som håller såväl enkelmagade<br />
djur som idisslare.<br />
Djursjukdomar<br />
Europaparlamentets och rådets förordning (EG)<br />
999/2001 (artiklarna 11, 12, 13 och 15) den s.k.<br />
TSE -förordningen (Verksamhetskrav nr 12)<br />
Kraven gäller alla djurhållare (fysiska eller juridiska<br />
personer) och som har ansvar för minst ett nötkreatur, ett<br />
får eller en get.<br />
• I fråga om alla djur som misstänks ha TSE-smitta ska<br />
en anmälan till (kommun)veterinären göras omedelbart<br />
och givna föreskrifter följas.<br />
• När det gäller handel på den inre marknaden och<br />
import från länder utanför EU av får och getter samt<br />
könsceller och embryon av dem ska författningarna<br />
om handel och import iakttas i syfte att förhindra<br />
spridningen av TSE.<br />
Rådets direktiv 85/511/EEG om införande av<br />
gemenskapsåtgärder för bekämpning av mul- och<br />
klövsjuka (artikel 3) (Verksamhetskrav nr 13); Rådets<br />
direktiv 92/119/EEG om införande av allmänna gemenskapsåtgärder<br />
för bekämpning av vissa sjukdomar<br />
och särskilda åtgärder mot vesikulär svinsjuka<br />
(artikel 3) (Verksamhetskrav nr 14); Rådets direktiv<br />
2000/75/EG om fastställande av särskilda bestämmelser<br />
om åtgärder för bekämpning och utrotning<br />
av bluetongue (artikel 3) (Verksamhetskrav nr 15)<br />
Kraven gäller alla djurhållare (fysiska personer eller juridiska<br />
personer) som ansvarar för minst ett nötkreatur, ett<br />
svin, ett får eller en get.<br />
• Djurets ägare eller innehavare underrättar (kommun)<br />
veterinären vid misstanke om att ett djur har insjuknat<br />
i en allvarlig smittsam djursjukdom.<br />
• Veterinären gör en bedömning av situationen och<br />
djurets ägare eller innehavare vidtar åtgärder enligt<br />
veterinärens anvisningar.<br />
9.3.4 Föreskrivna verksamhetskrav som<br />
gäller djurens välbefinnande<br />
Rådets direktiv 2008/119/EG om fastställande<br />
av lägsta djurskyddskrav för kalvar (artiklarna<br />
3 och 4) (Verksamhetskrav nr 16); Rådets direktiv<br />
2008/120/EG om fastställande av lägsta djurskyddskrav<br />
vid svinhållning (artiklarna 3 och 4(1))<br />
(Verksamhetskrav nr 17); Rådets direktiv 98/58/EG<br />
om skydd av animalieproduktionens djur (artikel<br />
4) (Verksamhetskrav nr 18)<br />
De allmänna djurskyddskraven gäller alla som håller<br />
animalieproduktionsdjur. Följande produktionsdjur<br />
omfattas av djurartsspecifika krav: nötkreatur, svin,<br />
värphöns, får, getter, ankor, gäss, myskankor, vildrenar,<br />
strutsar, emuer och vanliga nanduer, hästar, bison,<br />
pälsdjur, kalkoner.<br />
I djurskyddskraven ingår:<br />
• krav på förhållandena i djurstallet, djurhållningsplatsen,<br />
utfodring, vattning samt bokföring över användning<br />
av veterinär medicinska preparat.<br />
9<br />
89
90<br />
• för nötkreaturens del krav på förbud mot uppbindning<br />
av kalvar, förhållandena i ladugården, drickskärl<br />
i lösdriftsstall, dimensionering av foderbord i lösdriftsstall,<br />
dimensionering av båsen i båsladugårdar,<br />
utfodring och vattning,<br />
• för svinens del krav för kastrering av grisar, förbud<br />
mot uppbindning, användning av stimulansmaterial,<br />
uppfödning i grupper, utfodring och vattning,<br />
• för värphönsens del krav för dimensionering av burar<br />
och golvhönshus, förhållanden, ventilation, belysningsrytm,<br />
utfodring och vattning,<br />
• för fårens del krav för uppbindning, förhållanden,<br />
dimensionering av grupp- och ensamboxar, utfodring<br />
och vattning,<br />
• för getternas del krav för uppbindning, förhållanden,<br />
dimensionering av grupp- och ensamboxar, utfodring<br />
och vattning.<br />
9.4 Stöd som betalas till<br />
jordbrukare för rådgivning om<br />
tvärvillkor<br />
9.4.1 System för jordbruksrådgivning<br />
Jordbrukarna kan få stöd för individuell rådgivning om<br />
tvärvillkor som en rådgivare som är godkänd inom systemet<br />
för jordbruksrådgivning har gett på gården.<br />
Inom systemet för jordbruksrådgivning är tvärvillkoren<br />
indelade i följande rådgivningsmoduler:<br />
1) krav på god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden<br />
(inbegriper markskydd och minimikrav för<br />
bevarande av miljön)<br />
2) miljöbestämmelser (inbegriper skydd för fåglar,<br />
grundvatten, vatten, naturtyper och vilda djur och<br />
växter)<br />
3) identifiering och registrering av djur<br />
4) växtskyddsmedel<br />
5) livsmedel (inbegriper bl.a. hygien i ladugårdar, salmonellaövervakning<br />
och förbjudna ämnen)<br />
6) foder<br />
7) djurens välbefinnande och anmälan av djursjukdomar<br />
Det system som beskrivs här gäller inte Åland, där man<br />
har ett eget rådgivningssystem kring tvärvillkoren.<br />
Det är frivilligt för jordbrukaren att använda sig av<br />
systemet för jordbruksrådgivning om tvärvillkoren. Hos<br />
kommunen får jordbrukaren på begäran en lista över rådgivare<br />
som är godkända inom systemet. Bland dessa kan<br />
jordbrukaren välja den rådgivare som är lämpligast för<br />
ändamålet och med denne komma överens om gårdsbesöket<br />
och rådgivningsmodulen. Jordbrukaren kan också<br />
söka fram en rådgivare i rådgivningsregistret på webben.<br />
Registret upptar de rådgivare som har godkänts inom<br />
systemet för jordbruksrådgivning. Registret över rådgivare<br />
finns på adressen www.mavi.fi/sv/index/odlarstod/<br />
Jordbruksradgivning/registretoverradgivare.<br />
För att underlätta sökningen har man i registret skrivit<br />
in i vilka kommuner rådgivaren har uppgett att han eller<br />
hon arbetar. Om rådgivaren så vill kan han eller hon<br />
också arbeta i andra kommuner i Fastlandsfinland. Om<br />
den egna kommunen således saknar en rådgivare inom<br />
någon rådgivningsmodul lönar det sig att göra en sökning<br />
i registret och sedan kontakta rådgivare som arbetar<br />
i närliggande kommuner.<br />
När jordbrukaren avtalar om tidpunkten för rådgivningstjänsten<br />
kan det vara skäl att fundera på när rådgivningsbesöket<br />
för den aktuella modulens del ger den<br />
största nyttan. Till exempel kan rådgivning om krav på<br />
god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden vara till<br />
störst nytta om den ges under växtperioden. I samband<br />
med rådgivningsbesöket på gården går rådgivaren och<br />
jordbrukaren för varje objekt igenom en observationslista<br />
som anknyter till rådgivningsmodulen. På ort och ställe,<br />
t.ex. i förrådet där man förvarar växtskyddsmedel och<br />
växtskyddsmedelsutrustning, fyller rådgivaren i observationslistan<br />
(i detta fall om växtskyddsmedel) och kryssar<br />
för om sakerna är i ordning eller inte. Om rådgivaren<br />
konstaterar att det finns sådant som borde förbättras ger<br />
han eller hon muntliga råd åt jordbrukaren och skriver in<br />
eventuella åtgärds- och utvecklingsförslag i observationslistan.<br />
Jordbrukaren får sitt eget exemplar av den ifyllda<br />
observationslistan. Ingen annan än jordbrukaren och<br />
rådgivaren får vetskap om uppgifterna i listan. När jordbrukaren<br />
efter rådgivningsbesöket lämnar in ansökan om<br />
stöd för jordbruksrådgivning till kommunen kan han eller<br />
hon ge respons som gäller t.ex. rådgivningens kvalitet<br />
och vilken nytta som hafts av rådgivningen.<br />
Jordbruksrådgivningen om tvärvillkor är konfidentiell.<br />
Rådgivarna arbetar under tjänsteansvar. Rådgivaren<br />
överlåter inga av de uppgifter han eller hon fått på<br />
gården till övervakarna eller andra myndigheter, om det<br />
inte gäller någon mycket allvarlig förseelse, exempelvis<br />
ett djurskyddsbrott. Vid en övervakning kan jordbrukaren<br />
påföras påföljder med anledning av överträdelse av<br />
tvärvillkoren, även om han eller hon har använt sig av<br />
jordbruksrådgivning om tvärvillkoren. Om jordbrukaren
anser att han eller hon i enlighet med åtgärdsförslaget<br />
har korrigerat de brister som rådgivaren noterat, kan ersättning<br />
sökas av rådgivaren för de stöd som jordbrukaren<br />
gått miste om vid övervakningen. Den observationslista<br />
som fylldes i vid gårdsbesöket har stor betydelse i<br />
samband med en ersättningstvist. Både jordbrukaren<br />
och rådgivaren bör spara den.<br />
9.4.2 Beloppet av stöd för<br />
jordbruksrådgivning, ansökan om<br />
stöd samt stödets form<br />
Rådgivningstjänsten är avgiftsbelagd för jordbrukaren,<br />
men staten betalar stöd för de mervärdesskattefria<br />
kostnaderna för rådgivningen. Jordbrukaren och rådgivaren<br />
avtalar sinsemellan om priset på rådgivningstjänsten.<br />
Det stöd till jordbrukaren som betalas av nationella<br />
medel har varit högst 150 euro per rådgivningsmodul.<br />
En förhöjning av stödet med 10 procent har föreslagits.<br />
Stödbeloppet fastställs av statsrådet. Frågan avgörs<br />
efter det att ansökningsguiden gått i tryck. Den maximala<br />
ersättningen för en rådgivningsmodul anses motsvara<br />
tre timmar som använts för rådgivning, inbegripet de<br />
förberedelser som rådgivningsbesöket kräver, men jordbrukaren<br />
och rådgivaren kan alltså också komma överens<br />
om annat när det gäller hur länge rådgivningen ska pågå<br />
och vad den kostar. Resekostnader som fakturerats<br />
på kilometerbasis i enlighet med skatteförvaltningens<br />
beräkningsgrunder kan ingå i den summa som ersätts.<br />
Kostnaderna för anlitande av jordbruksrådgivningstjänster<br />
ersätts dock högst upp till de faktiska mervärdesskattefria<br />
kostnaderna. En gårdsbruksenhet kan få stöd för<br />
högst två rådgivningsmoduler per år.<br />
Jordbrukaren ansöker om stödet hos kommunens<br />
landsbygdsnäringsmyndighet inom 60 kalenderdagar<br />
från rådgivningstillfället (blankett 364). Om ansökan<br />
lämnas in för sent betalas inget stöd. Ett verifikat<br />
över den betalda rådgivningstjänsten fogas till ansökan.<br />
Om det av t.ex. en kopia på kvittot inte framgår vad betalningen<br />
gäller och vem som har fått betalningen fogas<br />
till ansökan dessutom en kopia av en faktura eller någon<br />
annan handling där rådgivningsmodulen, rådgivarens<br />
och rådgivningsorganisationens namn, tidpunkten för<br />
rådgivningen och storleken på betalningen med mervärdesskatten<br />
specificerad framgår.<br />
I ansökan ska jordbrukaren uppge beloppen av de stöd<br />
av mindre betydelse, dvs. de minimis -stöd, som beviljats<br />
hans eller hennes jordbruksföretag under tre beskattningsår<br />
(de två föregående beskattningsåren och innevarande<br />
beskattningsår), eftersom stödet för jordbruksrådgivning<br />
är de minimis -stöd (se punkt 14.6).<br />
Kommissionens förordning (EG) nr 1535/2007, av den<br />
20 december 2007, om tillämpningen av artiklarna 87<br />
och 88 i EG-fördraget på stöd av mindre betydelse inom<br />
sektorn för produktion av jordbruksprodukter<br />
Europeiska unionens officiella tidning L 337,<br />
21/12/2007 s. 0035–0041<br />
Inom sektorn för produktion av jordbruksprodukter är<br />
den övre gränsen för beviljade stöd 7 500 euro under tre<br />
beskattningsår. De minimis -stöden inom sektorn för<br />
produktion av jordbruksprodukter och de s.k. allmänna<br />
de minimis -stöden får sammanlagt inte överstiga<br />
200 000 euro per stödtagare under granskningsperioden,<br />
dvs. tre beskattningsår. Bestämmelser om allmänt de minimis<br />
-stöd ingår i kommissionens förordning 1998/2006.<br />
På ansökningsblanketten uppges också jordbruksföretagets<br />
beskattningsår, eftersom granskningsperioden är<br />
företagsspecifik. Oftast är beskattningsåret lika med kalenderåret.<br />
Andra de minimis -stöd för jordbrukssektorn<br />
är transportstöd för sockerbeta, det nationella stödet till<br />
södra Finland för växtproduktion för 2007 och ersättningar<br />
för jordbruksskador som orsakats av exceptionella<br />
översvämningar. De begränsas således av taket på 7 500<br />
euro.<br />
Stödet för jordbruksrådgivning omfattas av ålderskravet<br />
för nationella stöd (se kap. 2). Inget stöd betalas om<br />
stödbeloppet per stödår är mindre än 100 euro.<br />
År <strong>2010</strong> är anslaget för jordbruksrådgivning 0,5 miljoner<br />
euro. Om anslaget inte räcker till för att betala ut de stöd<br />
för jordbruksrådgivning som har sökts och godkänts kan<br />
utbetalningen av stödet flyttas fram till nästa år. År 2009<br />
räckte anslaget bra till, och därför kunde jordbruksrådgivningen<br />
anlitas i större utsträckning än hittills.<br />
9<br />
91
92<br />
10. Nationella husdjursstöd<br />
och produktionsstöd för mjölk<br />
Nytt <strong>2010</strong><br />
Nationella husdjursstöd:<br />
• Från och med <strong>2010</strong> krävs att tackorna ska producera<br />
i genomsnitt minst 1,0 lamm/tacka det år som föregår<br />
stödåret för att nationellt husdjursstöd för tackor ska<br />
beviljas till fullt belopp. Lamningsvillkoret mildras för<br />
fårgårdar som inleder och utvidgar sin verksamhet.<br />
• I år är det sista året för att ansöka om medverkan i<br />
stödsystemet för kompensation för strukturförändringar<br />
inom svin- och fjäderfähushållningen. År 2011<br />
tas inga nya sökande längre med, eftersom kompensationssystemet<br />
upphör. Det finns två datum för<br />
besittning av referenskvantiteten: för utbetalning<br />
av förskott på stöd för svin- och fjäderfähushållning<br />
1.3.<strong>2010</strong> och för utbetalning av slutligt stöd 1.9.<strong>2010</strong>.<br />
• Det förskottsbelopp som betalas för slaktnöt har<br />
sjunkit från 80 % till 75 %.<br />
• Den nedre gränsen för stödberättigande djurenheter<br />
av hästar stiger från en djurenhet till 1,5 djurenheter.<br />
• I C-regionen har man slutat använda sig av stödenhetskoefficienter<br />
när det gäller nationellt stöd för<br />
tackor, hongetter och hästar.<br />
Produktionsstöd för mjölk:<br />
• Från och med 1.4.<strong>2010</strong> tar man i bruk en gräns för<br />
antalet liter per sökande när det gäller produktionsstödet<br />
för mjölk i C-regionen. För de liter som överstiger<br />
gränsen betalas inget stöd. Gränsen följs upp<br />
per kvotperiod.<br />
Förhandsinformation om ändringar i C-regionen<br />
år 2011–2013<br />
År <strong>2010</strong> begränsas betalningen av produktionsbundna<br />
stöd per djurenhet (= de-stöd) i C-regionen på samma<br />
sätt som i fjol genom att stödet i C2p-regionen betalas<br />
för högst 350 de/gård, i C3-regionen för högst 250 de/<br />
gård och i C4-regionen för högst 150 de/gård. Begränsningen<br />
gäller de-stöd för dikor, dikokvigor, tjurar,<br />
stutar, tackor, hongetter och hästar.<br />
Förhandlarna om nationella stöd för jordbruk och trädgårdsodling<br />
har lagt fram följande förslag om differentiering<br />
av de produktionsbundna nationella djurstöden<br />
och stöden per djurenhet i C-regionen:<br />
• Från och med 2011 utvidgas de ovan nämnda<br />
begränsningarna för stödberättigande produktion i<br />
anslutning till produktionsbundna nationella de-stöd<br />
i C-regionen så att de också gäller C1- och C2-regionerna<br />
samt också slaktkvigor som en ny djurgrupp<br />
i hela C-regionen. Begränsningen utsträcks inte till<br />
stödet för slakttjurar och slaktstutar i C3- och C4regionerna<br />
eftersom dessa djur redan omfattas av<br />
begränsningen via de-stödet för tjurar och stutar. I<br />
regionerna C2p–C4 kommer de nuvarande de-gränserna<br />
att höjas. Differentieringen sker gradvis så att<br />
det i övergångsskedet åren 2011-2012 används en s.k.<br />
trappstegsmodell och från och med 2013 en modell<br />
med stödtak. Differentieringen tas i bruk i samband<br />
med betalningen av förskott på husdjursstöd 2011.<br />
Bestämmelser om differentieringen utfärdas i statsrådets<br />
förordning om nordligt stöd 2011.<br />
Differentieringen genomförs på följande sätt<br />
vid betalningen av stöd:<br />
Stödår Av stödet för<br />
det berörda<br />
djuret betalas<br />
stöd upp till<br />
tröskeln<br />
(C1-C2: 700 de,<br />
C2p: 500 de,<br />
C3: 300 de och<br />
C4: 225 de)<br />
<strong>2010</strong><br />
Av stödet för<br />
det berörda<br />
djuret betalas<br />
stöd för den<br />
del som överstiger<br />
tröskeln<br />
2011<br />
2012<br />
100 %<br />
100 %<br />
2/3 = ca 67 %<br />
1/3 = ca 33 %<br />
2013 inget stöd
Tabell 1. Sammanfattning över nationella husdjursstöd för stödåret <strong>2010</strong>.<br />
Stödberättigande djurgrupper<br />
N<br />
Ö<br />
T<br />
K<br />
R<br />
E<br />
A<br />
T<br />
U<br />
R<br />
T<br />
A<br />
C<br />
K<br />
O<br />
R<br />
H<br />
O<br />
N<br />
G<br />
E<br />
T<br />
T<br />
E<br />
R<br />
H<br />
Ä<br />
S<br />
T<br />
A<br />
R<br />
• Dikor (kalvat minst<br />
en gång)<br />
• Dikokvigor (8 mån<br />
eller äldre)<br />
• Tjurar och stutar<br />
(6 mån eller äldre)<br />
Mjölkkor (kalvat minst<br />
en gång)<br />
Kvigor (6 mån eller<br />
äldre)<br />
kvigor som slaktats år<br />
<strong>2010</strong> (slaktvikt minst<br />
170 kg)<br />
tjurar och stutar som<br />
slaktats år <strong>2010</strong> (slaktvikt<br />
minst<br />
220 kg)<br />
tacka som senast<br />
6.6.<strong>2010</strong><br />
– har lammat minst en<br />
gång ELLER<br />
– är minst 1 år<br />
honget som senast<br />
1.5.<strong>2010</strong><br />
– har fått killingar<br />
minst en gång EL-<br />
LER<br />
– är minst 1 år<br />
• avelssto som<br />
betcäkts/fölat år 2009<br />
• minst 1 år gammal<br />
häst av finsk ras (född<br />
senast år 2009)<br />
• 1–3 år gammal annan<br />
häst/ponny (= född<br />
2007–2009)<br />
SVIN- OCH FJÄDERFÄ-<br />
HUSHÅLLNING:<br />
– frikopplat stöd<br />
– kompensation för strukturförändringar<br />
Stödregion Sista dag för<br />
ansökan och<br />
ansökningsblankett<br />
hela landet<br />
yttre och inre<br />
skärgård i AB<br />
yttre och inre<br />
skärgård i AB<br />
samt Fasta Åland<br />
hela landet<br />
C3 och C4<br />
hela landet<br />
30.4.<strong>2010</strong> vid<br />
behov blankett<br />
144 för<br />
anmälan om<br />
deltagande (se<br />
bilaga E)<br />
26.2.<strong>2010</strong> med<br />
blankett 107A<br />
30.4.<strong>2010</strong> med<br />
blankett 101C<br />
+ för hongetter<br />
blnr 410<br />
över mjölkproduktionen<br />
som bilaga<br />
15.9.<strong>2010</strong><br />
30.4.<strong>2010</strong> på<br />
blankett 101B<br />
Fastställandet av<br />
husdjursstöd<br />
På basis av det<br />
genomsnittliga antalet<br />
djur i sökandens<br />
besittning under<br />
perioden 1.7.2009<br />
–30.6.<strong>2010</strong> från nötdjursregistret.<br />
På basis av antalet<br />
djur som slaktats år<br />
<strong>2010</strong><br />
På basis av antalet<br />
tackor i sökandens<br />
besittning under en<br />
100 dagar lång djurhållningsperiod<br />
som<br />
är 27.2.<strong>2010</strong>–6.6.<strong>2010</strong><br />
Hongetter som sökanden<br />
besitter 1.5.<strong>2010</strong><br />
På basis av antalet<br />
hästar i sökandens<br />
besittning under<br />
en 100 dagar lång<br />
besittningstid som är<br />
1.5.<strong>2010</strong>–8.8.<strong>2010</strong><br />
*enligt en individuell<br />
referens-kvantitet<br />
* för betalning av stödet<br />
ska referenskvantiteten<br />
vara i sökandens<br />
besittning 1.3.<strong>2010</strong> och<br />
1.9.<strong>2010</strong>.<br />
Att beakta Uppskattad<br />
tidpunkt för betalningen<br />
av stöd<br />
(se punkt 10.3)<br />
Beviljandet av stöd för dikor<br />
förutsätter att dikon och<br />
dikokvigan har koden ”diko”<br />
som användningsätt i nötdjursregistret.<br />
Slaktstöd betalas inte för<br />
de slaktade kvigor som har<br />
betalts de-stöd för dikokvigor.<br />
Om en dikokviga säljs betalas<br />
inget slaktstöd till köparen om<br />
säljaren har betalts de-stöd för<br />
djuret.<br />
En slaktad kviga/tjur/stut ska<br />
vara i sökandens besittning<br />
utan avbrott i minst 60 av de<br />
90 dygn som föregår slakten.<br />
Sökanden<br />
– ska ha en fastställd kvot för<br />
bidrag per tacka (= maximalt<br />
antal tackor per producent)<br />
– ska ha minst 10 stödberättigande<br />
tackor (=1,5 de)<br />
– lamm i genomsnitt minst 1/<br />
tacka<br />
På blankett nr 107A söks både<br />
nationellt tackstöd (förskott<br />
och slutligt) och EU:s bidrag<br />
per tacka.<br />
Sökanden ska ha stödberättigande<br />
hongetter i en omfattning<br />
om minst 1 de (≈ 2,1 st.).<br />
Den producerade mjölkmängden<br />
inverkar på antalet<br />
stödberättigande hongetter.<br />
Sökanden ska ha stödberättigande<br />
hästar i en omfattning<br />
om minst 1,5 de.<br />
Stöd för hästar betalas för<br />
ett antal djurenheter som är<br />
högst 5 djurenheter större än<br />
det som sökanden har fått<br />
betalt för år 2009.<br />
Tillräcklig djurtäthet<br />
(se 6.3.2).<br />
Husdjursskötsel ska bedrivas<br />
åtminstone t.o.m. 30.4.<strong>2010</strong>.<br />
Sökanden måste avstå från<br />
referenskvantiteten.<br />
Måste bedriva jordbruk.<br />
10<br />
december <strong>2010</strong><br />
april 2011<br />
december <strong>2010</strong><br />
93
94<br />
10.1 Allmänt om de nationella<br />
husdjursstöden<br />
Nationellt stöd för husdjur betalas till sökandena som<br />
nationellt stöd till södra Finland i stödregionerna AB och<br />
som nordligt stöd i stödregion C, enligt det stödområde<br />
där sökandens driftcentrum ligger. (De kommunspecifika<br />
stödregionerna och skärgårdsområdena finns i bilaga 1 till<br />
Ifyllningsguiden). Stödet fastställs på basis av det antal djur<br />
som sökanden eller dennes familjemedlem (se punkt 2.1) besitter<br />
och i fråga om stöd för svin- och fjäderfähushållning<br />
på basis av en fastställd individuell referenskvantitet.<br />
Här i kapitel 10 i <strong>Ansökningsguide</strong>n beskrivs villkoren för<br />
nationella husdjursstöd i stora drag. Närmare information<br />
om villkoren för nationella husdjursstöd ingår i anvisningen<br />
för ansökan om förskott på nationella husdjursstöd som<br />
har postats till husdjursgårdarna i månadsskiftet februarimars<br />
<strong>2010</strong> samt i anvisningen för ansökan om nationellt<br />
husdjursstöd för tackor som har postats till fårgårdarna i<br />
början av februari <strong>2010</strong>. Anvisningarna och blanketterna<br />
finns att få på webben (http://lomake.mmm.fi eller www.<br />
mavi.fi -> odlarstöd -> nationella husdjursstöd) samt från<br />
landsbygdsnäringsmyndigheterna.<br />
Stödberättigande djur<br />
Stöd per djurenhet (euro/de) betalas för följande djur:<br />
• i hela landet för dikor, dikokvigor, tjurar, stutar,<br />
tackor, hongetter och hästar<br />
• i yttre och inre skärgården i stödregionerna AB<br />
för mjölkkor och kvigor<br />
• på fasta Åland för kvigor<br />
Stöd per djur (euro/slaktat djur) betalas<br />
• i hela landet för kvigor som slaktats under <strong>2010</strong><br />
• för tjurar och stutar som har fötts upp i stödregionerna<br />
C3–C4 och som slaktats under <strong>2010</strong>.<br />
I stöd enligt en individuell referenskvantitet betalas i hela<br />
landet för svin- och fjäderfähushållning<br />
• frikopplat stöd<br />
• kompensation för strukturförändringar<br />
10.2 Sammandrag av villkoren för nationella husdjursstöd<br />
Tabell 2.<br />
Stödvillkor som gäller sökanden/djuren<br />
1. Nationella husdjursstöd söks hos kommunens landsbygdsnäringsmyndighet med Mavis blanketter inom utsatt tid.<br />
Förutom blanketterna i tabell 1 ska följande av Mavis blanketter för <strong>2010</strong> lämnas in till kommunen i samband med den<br />
samlade ansökan om arealbaserade stöd (senast 30.4.<strong>2010</strong>): 101A, 102A och 102B samt vid behov 102C och 101D (se<br />
punkt 1.2A). Vid behov lämnas dessutom blanketten för anmälan om ändring i såningsarealer (blnr 117) senast 15.6.<strong>2010</strong>.<br />
2. Sökanden uppfyller ålderskravet. Också sökandens och makens/makans lföpl-ålderspension inverkar på beviljandet av<br />
stöd (se kap. 2).<br />
3. För att få nationella husdjursstöd ska sökanden senast 15.6.<strong>2010</strong> inneha minst 3 ha odlingsbar åker under vegetationsperioden<br />
<strong>2010</strong> (se punkt 2.7.2). Åkern ska uppges på jordbruksskiftesblankett 102B senast 30.4.<strong>2010</strong> (och vid behov på<br />
anmälan om såningsarealer 117 senast 15.6.<strong>2010</strong>) oavsett om stöd söks för åkerarealen eller inte. I vissa fall kan man hos<br />
Landsbygdsverket ansöka om undantag från kravet på åkerareal (se kap. 12).<br />
4. Djurhållaren ska registrera sig som djurhållare i Livsmedelssäkerhetsverkets (Evira) register via kommunens<br />
landsbygdsnäringsmyndighet över djurhållare i fråga om de djur som hålls på gården: svin, värphöns, får och getter.<br />
5. På gården ska föras uppdaterad bok över antalet djur och ändringar i djurantalet (= födelse, köp, försäljning till livs,<br />
försäljning till slakt och dödsfall). Handlingarna (bl.a. djurförteckningar i anslutning till bokföringen, inköps- och försäljningskvitton<br />
m.fl. verifikat) ska sparas minst året för stödansökan och de tre påföljande åren.<br />
• Av bokföringen över hästar ska dessutom framgå hästens namn, registernummer (eller annan identifikation), besittningstid<br />
och vistelseplats under besittningstiden.<br />
• Man ska också föra bok över användningen av den mjölk som hongetterna producerat (t.ex. blnr 410).<br />
6. Djuret ska vara i sökandens besittning under perioden för fastställande av stödet (se tabell 1. i kap. 10).<br />
7. Djurarten ska vara stödberättigande. Förutom djurarten inverkar också t.ex. kön, ålder, vikt, kalvning och antal lamm<br />
på stödberättigandet.
Stödvillkor som gäller sökanden/djuren<br />
8. På gården ska bedrivas husdjursskötsel enligt gängse produktionssätt. Djurens välbefinnande ska ombesörjas i<br />
enlighet med djurskyddsbestämmelserna. (Se punkterna 13.6 och 9.3.3.)<br />
9. Djuren ska vara märkta enligt Eviras anvisningar. Nötkreatur, får och getter ska vara försedda med öronmärken.<br />
10<br />
10. Registrering av djuren:<br />
• Nötkreaturen ska registreras i det nötdjursregister som Lantbrukets Datacentral för. Uppgifterna i nötdjursregistret<br />
ska vara uppdaterade.<br />
• Hästarna ska i regel vara registrerade i Finlands Hippos rf:s register senast 1.5.<strong>2010</strong>. Om hästen inte är registrerad<br />
i Finlands Hippos hästregister ska som bilaga till ansökningsblanketten (blnr 101C) fogas en tillförlitlig utredning<br />
över ägandet av hästen eller en bestyrkt kopia på hyres-/leasingavtalet.<br />
• Man ska hålla uppgifterna om tackor och hongetter uppdaterade i får- och getregistret<br />
• Uppgifterna i svin ska hållas uppdaterade i svinregistret.<br />
11. Tackor. För att få stöd för tackor måste gården ha en fastställd kvot för bidrag per tacka som samtidigt utgör det<br />
maximala antalet stödberättigande tackor per producent i fråga om nationellt stöd (se punkt 11.1.4). För tackor gäller<br />
dessutom ett krav på 100 dagars djurhållningsperiod under tiden 27.2–6.6.<strong>2010</strong>.<br />
Från och med <strong>2010</strong> krävs att tackorna ska producera i genomsnitt minst 1,0 lamm/tacka det år som föregår stödåret<br />
för att nationellt husdjursstöd för tackor ska beviljas till fullt belopp. Kravet på antalet lamm gäller inte sådana sökande<br />
som har börjat hålla får i egenskap av nya producenter stödåren 2009 eller <strong>2010</strong>. Hållandet av tackor anses ha startat vid<br />
den tidpunkt då sökanden blivit skyldig att registrera sig som djurhållare i får- och getregistret. Om antalet stödberättigande<br />
tackor år <strong>2010</strong> är minst en tredjedel större än det antal tackor som berättigat till stöd år 2009 eller som konstaterats<br />
vid övervakning 2009, tillämpas lamningskravet inte på fårgårdar som utvidgat verksamheten när det gäller<br />
ökningen av antalet tackor.<br />
Tackor för vilka ansökts om stöd med blankett 107A får avlägsnas (t.ex. säljas till livs eller slakt) från gården tidigast<br />
7.6.<strong>2010</strong> (= den dag som följer på den 100 dagar långa besittningstiden). Om man är tvungen att avlägsna tackor från<br />
gården före besittningstidens utgång (= före 7.6.<strong>2010</strong>) och ingen skriftlig anmälan om avlägsnandet har gjorts till kommunens<br />
landsbygdsnäringsmyndighet, sänks stödet i överensstämmelse med punkt 13.5.3. Om anmälan om avlägsnande<br />
har lämnats in betalas stödet enligt antalet tackor som uppfyller besittningstiden. En fritt formulerad anmälan om<br />
avlägsnandet räcker.<br />
12. För hästar gäller ett krav på 100 dagars besittningstid under perioden 1.5 - 8.8.<strong>2010</strong>. Den som söker stöd ska ha det<br />
antal hästar som nämns i stödansökan 101C i sin besittning under denna tid. Besittningen förutsätter att hästen hålls i<br />
Finland utom när det gäller kortvariga tävlingsresor utomlands. Om antalet hästar minskar under besittningstiden ska<br />
sökanden göra en skriftlig anmälan om det till kommunens landsbygdsnäringsmyndighet inom 10 dagar. En fritt formulerad<br />
anmälan om avlägsnandet räcker, eftersom det inte finns någon särskild blankett för anmälan.<br />
13. Betalningen av frikopplat stöd för svin- och fjäderfähushållning samt kompensation för strukturförändringar förutsätter<br />
att en referenskvantitet för svin- och fjäderfähushållning fastställs för gården.<br />
• Betalningen av frikopplat stöd förutsätter att gården idkar husdjursskötsel fram tills 30.4.<strong>2010</strong> och att gårdens<br />
krav på djurtäthet uppfylls, dvs. att antalet djur stödåret 2009 är tillräckligt i förhållande till gårdens LFA-stödberättigande<br />
åkerareal stödåret <strong>2010</strong> (se punkt 6.3.2)<br />
• För att sökanden ska få kompensation för strukturförändringar förutsätts att han eller hon har åtagit sig att varaktigt<br />
avstå från sin referenskvantitet, inte betalas LPA:s avträdelsestöd och att sökanden alltjämt bedriver jordbruk,<br />
t.ex. har minst 3 ha åker i sin besittning.<br />
14. Stödet för slaktade kvigor, tjurar och stutar förutsätter att djuren har slaktats i ett slakteri som Evira har godkänt<br />
eller i ett litet slakteri som kommunens livsmedelstillsyningsmyndighet har godkänt, och att slakteriet har anmält djurens<br />
slaktuppgifter till nötdjursregistret.<br />
15. För att man ska få stöd för hongetter till fullt belopp krävs att hongetternas godkända mjölkproduktion uppgår till<br />
minst 400 liter per honget under perioden 1.9.2009–31.8.<strong>2010</strong>. För den som börjat hålla getter efter 30.4.2009 ska den<br />
godkända mjölkproduktionen vara minst 80 liter per honget under perioden 1.5–31.8.<strong>2010</strong> för att stöd för hongetter till<br />
fullt belopp ska beviljas.<br />
95
96<br />
10.3 Betalningen av nationella<br />
husdjursstöd och<br />
stödnivåerna<br />
10.3.1 Allmänt<br />
Nationellt husdjursstöd för stödberättigande husdjur<br />
(se punkt 10.1) betalas som stöd per djurenhet (euro/<br />
de) utom när det gäller stödet för slaktade kvigor, tjurar<br />
och stutar som betalas per djur (euro/slaktat djur) samt<br />
stöden för svin och fjäderfähushållningen (frikopplat<br />
stöd samt kompensation för strukturförändringar) som<br />
baseras på en individuell referenskvantitet.<br />
Husdjursstöden betalas i två rater (förskott och slutligt<br />
stöd). Producenterna har kunnat ansöka om förskott för<br />
tackor med blankett nr 107A senast 26.2.<strong>2010</strong> och för andra<br />
stödberättigande djur samt stöden för svin och fjäderfähushållningen<br />
med blankett nr 139 senast 22.3.<strong>2010</strong>. I april<br />
<strong>2010</strong> betalas 75 % av det slutliga sammanlagda stödbeloppet<br />
i förskott för kvigor, tjurar och stutar som slaktats år<br />
<strong>2010</strong>. För andra stödberättigande djur betalas 60 % av<br />
stödbeloppet i förskott i april <strong>2010</strong>. I förskott på frikopplat<br />
stöd och kompensation för strukturförändringar beviljas<br />
60 % av det stödbelopp som räknats ut på basis av den referenskvantitet<br />
som sökanden innehar 1.3.<strong>2010</strong>. För att de<br />
slutliga stöden för svin- och fjäderfähushållning ska betalas<br />
måste sökanden inneha referenskvantiteten 1.9.<strong>2010</strong>.<br />
I hela Finland används djurenhetskoefficienter vid uträknandet<br />
av de nationella husdjursstöden för nötkreatur,<br />
tackor, hongetter och hästar. Antalet djurenheter som<br />
berättigar till stöd fås genom att multiplicera antalet djur<br />
i djurgruppen (st.) med de de-koefficienter som anges i<br />
tabell 3.<br />
Allmänna begränsningar för betalningen av stöd:<br />
• Se information om begränsningarna i C-regionen<br />
i boxen ”Förhandsinformation om ändringar år<br />
2011–2013” i början av kapitel 10.<br />
• Inget stöd betalas om det sammanlagda beloppet av<br />
nationella husdjursstöd per sökande och stödtyp är<br />
mindre än 100 euro.<br />
• Hur för sent inlämnade ansökningar om husdjursstöd<br />
och bilagor som hör samman med stödansökan<br />
inverkar på stödbeloppet beskrivs i kapitel 3.<br />
• För nationella stöd som betalas för husdjur har<br />
maximala stödbelopp (milj. euro) fastställts. När det<br />
gäller det nationella husdjursstödet till södra Finland<br />
är beloppet sammanlagt 24,08 miljoner euro för<br />
nötkreatur, tackor, hongetter, hästar och mjölk. Det<br />
maximala beloppet av nordligt stöd för nötkreatur,<br />
tackor, hongetter och hästar är 73,7 miljoner euro. För<br />
svin- och fjäderfähushållning är det maximala beloppet<br />
35,22 miljoner i AB-regionerna och 32,54 miljoner<br />
i C-regionen. Om det stödbelopp som räknas ut på<br />
basis av godtagbara ansökningar överstiger dessa<br />
maximala belopp sänks husdjursstödet.<br />
Tabell 3. Djurenhetskoefficienter i fråga<br />
om nationella husdjursstöd<br />
DJURGRUPP DJU-<br />
REN-<br />
HET<br />
(= de)<br />
i hela<br />
Finland<br />
NÖT-<br />
KREA-<br />
TUR<br />
• 1 tjur/stut (6–24 mån)<br />
• 1 dikokviga (8–24 mån)<br />
• 1 kviga (6–24 mån) 1)<br />
• 1 diko<br />
• 1 dikokviga (över 24 mån)<br />
• 1 tjur/stut (över 24 mån)<br />
• 1 mjölkko 2)<br />
• 1 kviga (över 24 mån) 1)<br />
0,6<br />
SVIN 3) 1 sugga/galt<br />
13 slaktade slaktsvin<br />
13 unga suggor / galtar som<br />
sålts till avel<br />
0,7<br />
FJÄDER-<br />
FÄ 1<br />
3)<br />
223 slaktade kalkoner<br />
325 slaktade gäss<br />
585 slaktade ankor<br />
1 375 slaktade fasaner<br />
1 375 slaktade änder<br />
• 1 värphöna (också avelshöna)<br />
• 1 hägnad fasan-/andavelshöna 0,013<br />
1 broileravelshöna 0,025<br />
1 ank-, gås- /kalkonavelshöna 0,026<br />
1 broiler 0,0053<br />
TACKOR 0,15<br />
HONGETTER 0,48<br />
HÄSTAR 1 avelssto (häststo/<br />
ponnysto)<br />
1<br />
1 finsk häst (1 år och över) 0,85<br />
1 annan häst eller ponny<br />
(1–3 år)<br />
0,6<br />
1) I fråga om nationellt husdjursstöd endast i AB-regionernas inre<br />
och yttre skärgård samt på Fasta Åland. Samlar dock djurenheter för<br />
LFA-tillägget i hela landet.<br />
2) I fråga om nationellt husdjursstöd endast i AB-regionernas inre<br />
och yttre skärgård. Samlar dock djurenheter för LFA-tillägget i hela<br />
landet<br />
3) Se ytterligare information på korrigeringssidan till <strong>Ansökningsguide</strong>n.<br />
1
10.3.2 Stödnivåerna för husdjursstöd<br />
Tabell 4. De nationella husdjursstöden högst i Finland <strong>2010</strong><br />
STÖDREGIONER<br />
€/de<br />
DJUR GRUPPER<br />
N<br />
Ö<br />
T<br />
K<br />
R<br />
E<br />
A<br />
T<br />
U<br />
R<br />
- Dikor<br />
- Dikokvigor<br />
(minst<br />
8 mån)<br />
Tjurar och<br />
stutar (minst<br />
6 mån)<br />
Mjölkkor<br />
Kvigor (minst<br />
6 mån)<br />
A och<br />
B<br />
83<br />
187<br />
AB-regionens<br />
inre<br />
skärgård 1)<br />
83 + 218 =<br />
301<br />
187 + 218 =<br />
405<br />
- 218<br />
ABregionens<br />
yttre<br />
skärgård 1)<br />
83 + 220 =<br />
303<br />
187 + 391 =<br />
578<br />
Fasta<br />
Åland 1)<br />
C1 C2 C2p 2) C3 C4<br />
P1-<br />
P2<br />
P3-<br />
P4<br />
P4 P5<br />
83 300 376 451 636<br />
187 + 50 =<br />
237<br />
220 -<br />
391 50<br />
422 430 506 582 767<br />
TACKOR 184<br />
184 + 218 = 184 + 391 =<br />
402 575<br />
184 + 52 =<br />
236<br />
390 398 474 664 745 956<br />
HONGETTER 184 317 325 342 443 476 534 619<br />
HÄSTAR 135 225<br />
€ / djur som slaktats år <strong>2010</strong><br />
N K<br />
Ö R<br />
Slaktade<br />
kvigor<br />
144 299 348 390 476<br />
T E<br />
- A<br />
T<br />
U<br />
R<br />
Slaktade tjurar<br />
och stutar<br />
– 131 182 333<br />
SVIN- OCH FJÄDERFÄHUSHÅLLNING (€/ de i referenskvantiteten)<br />
från produktionen<br />
frikopplat stöd<br />
För För<br />
0-146 de 0-170 de<br />
261 227<br />
För<br />
0-200 de<br />
281<br />
För 0-200 djurenheter<br />
290<br />
139<br />
För dju- För djurenheterrenheter<br />
över 146 över 170<br />
de de<br />
För djurenheter över 200 de<br />
145<br />
199 170<br />
kompensation för<br />
struktur förändingar 139 261 227 281 290<br />
1) I inre och yttre skärgården i stödregionerna AB samt på Fasta Åland betalas förutom basstöd också tilläggsstöd för vissa djurgrupper. Tilläggsstödets<br />
belopp i euro har angetts särskilt i tabellen. Kommunens landsbygdsnäringsmyndighet lämnar ytterligare information om skärgårdsområdena. Skärgårdsområdena<br />
finns också i bilaga 1 till Ifyllningsanvisningarna.<br />
2) C2p = C2 norra och skärgården<br />
-<br />
10<br />
97
98<br />
Exempel.<br />
– En gård i stödregion C2 har 40 tackor. Det nationella<br />
nordliga stöd som betalas till gården räknas ut<br />
på följande sätt:<br />
40 st x 0,15 de/st = 6 de<br />
6 de x 398 €/de = 2388 €.<br />
– Förklaringar: Enligt tabell 3 motsvarar 1 tacka 0.15<br />
de. Enligt tabell 4 är stödet för tackor i C2-regionen<br />
398 €/de.<br />
10.4 Produktionsstöd för mjölk<br />
Produktionsstödet för mjölk är ett nationellt finansierat<br />
stöd som betalas enligt producerade mjölkliter. Storleken<br />
på stödet som betalas per liter mjölk fastställs enligt<br />
den stödregion där sökandens driftscentrum är beläget.<br />
10.4.1 Ansökan om stöd<br />
Produktionsstöd för mjölk söks med Mavis blankett<br />
282 (anmälan om deltagande i systemet för betalning<br />
av produktionsstöd för mjölk). Blanketten lämnas in<br />
till landsbygdsnäringsmyndigheten i den kommun där<br />
gårdsbruksenhetens driftscentrum är beläget. Om gårdsbruksenheten<br />
saknar driftscentrum lämnas anmälan om<br />
deltagande in till landsbygdsnäringsmyndigheten i den<br />
kommun där merparten av gårdsbruksenhetens åkrar är<br />
belägna.<br />
Närmare information om det nationella produktionsstödet<br />
för mjölk ingår i anvisningarna för ansökan om<br />
produktionsstöd för mjölk. Ansökningsanvisningarna<br />
och anmälan om deltagande fås hos den egna kommunen<br />
samt på webbadressen http://lomake.mmm.fi eller www.<br />
mavi.fi -> odlarstöd.<br />
Till skillnad från huvudstödansökan är ansökan om<br />
produktionsstöd för mjölk fortlöpande. Anmälan om<br />
deltagande lämnas in till kommunen endast en gång<br />
och den är i kraft tills vidare, om producenten inte gör<br />
ändringar i sin anmälan om deltagande eller anmäler om<br />
att mjölkproduktionen upphör eller om producenten inte<br />
utesluts från systemet av något annat skäl.<br />
Produktionsstöd för mjölk kan betalas under månaden<br />
i fråga, förutsatt att anmälan om deltagande har registrerats<br />
vid kommunen senast den 10 dagen i den aktuella<br />
månaden.<br />
När det gäller produktionsringar för mjölk ska den aktiva<br />
medlemmen, dvs. den medlem som bedriver mjölkpro-<br />
duktion, lämna in anmälan om deltagande. Om det finns<br />
flera medlemmar som bedriver mjölkproduktion ska var<br />
och en av dem lämna in anmälan om deltagande.<br />
Om en gårdsbruksenhet (t.ex. en sammanslutning eller<br />
ett dödsbo) skiftas eller om gårdsbruksenheterna bildar<br />
t.ex. en sammanslutning (sammanslagning av gårdsbruksenheter)<br />
måste anmälan om deltagande lämnas in<br />
på nytt. Ingen separat anmälan om deltagande behöver<br />
lämnas in om en anmälan om överföring av besittningen<br />
(Blnr 156) har lämnats till kommunen och det gäller<br />
generationsskifte, köp eller arrendering som berör hela<br />
gården eller en ändring i sammanslutningsformen för<br />
hela gården.<br />
Produktionsstödet för mejerimjölk betalas varje månad<br />
på basis av de uppgifter om produktionen som mejeriet<br />
lämnar.<br />
Den som producerar mjölk för direktförsäljning ska<br />
utöver anmälan om deltagande till landsbygdsnäringsmyndigheten<br />
dessutom lämna in anmälan om direktförsäljning<br />
(Blnr 230) för föregående kvotperiod till ELYcentralen<br />
eller Statens ämbetsverk på Åland senast den 15<br />
maj varje år.<br />
Om en producent av mjölk för direktförsäljning så vill<br />
kan han eller hon ansöka om att stödet för producerade<br />
mjölkliter betalas ut också för en kortare period än<br />
kvotperioden genom att lämna in förhandsanmälan om<br />
direktförsäljning (Blnr 512007) till ELY-centralen eller<br />
Statens ämbetsverk på Åland. Anmälan om direktförsäljning<br />
(Blnr 230) måste ändå alltid lämnas in, eftersom den<br />
fungerar som slutlig grund för betalning av stödet. Den<br />
produktion som uppgetts i förhandsanmälan korrigeras<br />
så att den motsvarar uppgifterna i anmälan om direktförsäljning,<br />
vilket leder till att ytterligare stöd kan betalas<br />
retroaktivt eller också kan man vara tvungen att återkräva<br />
stöd. Anmälan om direktförsäljning skall i fråga om<br />
kvotperioden <strong>2010</strong>/2011 lämnas in senast 15.5.2011.<br />
10.4.2 Betalning av produktionsstöd<br />
Produktionsstödet utbetalas per stödår (1.1–31.12) på det<br />
konto producenten har uppgett. Stödet betalas till alla<br />
gårdar som uppfyller villkoren för att få stöd:<br />
– krav på produktion<br />
– ålderskrav som dessutom påverkas av lföpl-ålderspension<br />
(se kap. 2)<br />
– i stödregion C krav på kvot.
Avsikten är att produktionsstödet ska betalas senast<br />
den 20 dagen varje månad. Stödet är på producentens<br />
konto senast inom tre bankdagar efter betalningsdagen.<br />
Efter det att anmälan om deltagande har trätt i kraft<br />
kontrolleras betalningarna av produktionsstöd för hela<br />
den aktuella kvotperioden (1.4–31.3), och om villkoren för<br />
stödet uppfylls betalas produktionsstödet för mjölk också<br />
retroaktivt.<br />
Produktionsstöd för mjölk betalas för antalet producerade<br />
mjölkliter utan fettkorrigering. I stödregionerna<br />
A och B kan produktionsstöd för mjölk betalas för hela<br />
den producerade mjölkmängden och stödbetalningen<br />
begränsas inte av den individuella mjölkkvoten. Produktionsstöd<br />
för mjölk betalas dock inte för de liter för vilka<br />
man måste betala en avgift för överskridning av landskvoten.<br />
I stödregion C används ett system för utjämning av<br />
mjölkkvoter. Inom utjämningssystemet kan stöd betalas<br />
också för de liter som överskrider den individuella<br />
kvoten, om det i stödregion C finns producenter som på<br />
motsvarande sätt underskridit sin kvot och om mängden<br />
mjölk som kan få nordligt stöd inte överskrids. Producenten<br />
måste emellertid inneha kvot för att han eller hon<br />
ska kunna få stöd för det överskridande antalet liter. Stöd<br />
betalas under stödåret för 50 procent av de liter som<br />
överskrider kvoten. Den slutliga utjämningsprocenten<br />
slås fast och stödet enligt den betalas efter kvotperioden.<br />
I stödregion C tas en mängdbegränsning för produktionsstödet<br />
för mjölk i bruk från ingången av kvotperioden<br />
<strong>2010</strong>–2011. Per sökande kan produktionsstöd för<br />
mjölk betalas högst upp till den gräns som fastställts för<br />
antalet liter. För de liter som överstiger gränsen betalas<br />
inget produktionsstöd. Gränserna per sökande anges i<br />
tabell 6.<br />
Tabell 5. Stödnivåerna för nationellt<br />
produktionsstöd för mjölk till södra<br />
Finland och nordligt produktionsstöd för<br />
mjölk år <strong>2010</strong><br />
I nationellt stöd till södra Finland och nordligt stöd kan<br />
betalas högst, cent/liter**):<br />
Stödregion<br />
A<br />
och<br />
B *)<br />
C1 C2 C2p<br />
***)<br />
C3 C4<br />
P1 P2 P3-<br />
P4<br />
P4 P5<br />
2,8 7,7 8,4 9,4 12,4 14,1 16,7 21,4 30,6<br />
*) I yttre skärgården i stödregionerna A och B samt på Fasta Åland är<br />
stödet 4,0 cent/liter.<br />
**) Avsikten är dessutom att betala högst 0,3 cent/liter i efterlikvid<br />
för mjölk i hela landet.<br />
***) C2p = C2 norr och skärgården<br />
Tabell 6. Produktionsstöd för mjölk kan<br />
under den kvotperiod som inleds 1.4.<strong>2010</strong><br />
betalas för högst följande antal liter per<br />
sökande:<br />
Stödregion miljoner liter<br />
C1 3,5<br />
C2 3,5<br />
C2P och skärgård 3,0<br />
C3:P1 2,5<br />
C3:P2 2,0<br />
C3:P3–P4 2,0<br />
C4:P4 1,5<br />
C4:P5 1,0<br />
10<br />
99
100<br />
11. EU:s djurbidrag och stöd<br />
för djurens välbefinnande<br />
Nytt <strong>2010</strong><br />
EU:s djurbidrag<br />
• EU:s bidrag för nötkreatur ändras från och med <strong>2010</strong>.<br />
• Alla jordbrukare som ansöker om EU:s bidrag för<br />
nötkreatur och bidrag för mjölkkor i stödregion A<br />
och B ska lämna in blankett nr 144 år <strong>2010</strong>.<br />
• Djurförteckningen och andra uppgifter om djur som<br />
inverkar på betalningen av bidrag ska kunna kontrolleras<br />
av myndigheterna minst ansökningsåret och de<br />
fyra påföljande åren (se de separata anvisningarna om<br />
EU:s bidrag för nötkreatur och bidrag per tacka).<br />
• EU:s direktstöd betalas om de uppgår till sammanlagt<br />
minst 200 euro per stödår.<br />
• För slaktade lamm planeras ett kvalitetsbidrag för<br />
slaktlamm från och med 2011.<br />
Stöd för djurens välbefinnande<br />
• Gränsen för det stöd som kan betalas per gård<br />
(5 000 €) slopas.<br />
• Hälsovårdsbesöken och hälsovårdsplanen under<br />
förbindelseåret.<br />
11.1 EU:s djurbidrag<br />
EU:s djurbidrag ändras från och med <strong>2010</strong> i och<br />
med halvtidsöversynen av EU:s jordbrukspolitik.<br />
Staten och lantbruksproducenternas centralorganisationer<br />
enades om det nationella verkställandet<br />
av EU-bidragen i juni 2009. Finlands förslag till<br />
nya bidragsformer skickades till kommissionen i<br />
juli 2009. När <strong>Ansökningsguide</strong>n gick i tryck hade<br />
kommissionen ännu inte bekräftat de EU-bidrag<br />
för nötkreatur som presenteras i detta kapitel.<br />
Tjur- och stutbidraget, bidraget för dikor samt<br />
produktionsbidraget för slaktnöt av hankön och<br />
slaktkvigor som tidigare betalades för nötkreatur<br />
slopas från ingången av <strong>2010</strong>. Dessa stöd ersätts<br />
med ett nytt EU-bidrag för nötkreatur som betalas<br />
i hela landet för dikor och dikokvigor samt för tjurar<br />
och stutar. För mjölkkor i stödregion A och B<br />
betalas dessutom ett nytt EU-bidrag för mjölkkor.<br />
Från och med 2011 planeras ett kvalitetsbidrag för<br />
slaktlamm som betalas för slaktade lamm.<br />
11.1.1 EU:s bidrag för nötkreatur<br />
Det nya EU-bidraget för nötkreatur betalas utgående<br />
från de djurenheter som samlats i nötdjursregistret under<br />
år <strong>2010</strong>. Djurenheterna bildas av tjurar, stutar, dikor och<br />
dikokvigor som uppfyller bidragsvillkoren och på basis<br />
av de dagar djuret har varit registrerat i producentens<br />
besittning i nötdjursregistret. Ett villkor för betalningen<br />
av bidraget är att djuren är märkta och registrerade i<br />
nötdjursregistret i enlighet med gällande bestämmelser.<br />
Tjurar och stutar<br />
Bidragsberättigande tjurar och stutar är 6-22 månader<br />
gamla djur som föds upp eller har fötts upp för köttproduktion.<br />
För tjurar och stutar gäller inte längre någon<br />
djurhållningsperiod enligt det tidigare stödsystemet.<br />
Dikor och dikokvigor<br />
Bidrag betalas för dikor och minst åtta månader gamla<br />
dikokvigor. En diko eller dikokviga ska till minst 50 %<br />
vara av köttras. Dikokvigornas andel av det sammanräknade<br />
genomsnittliga antalet dikor och dikokvigor som<br />
uppfyller bidragsvillkoren kan uppgå till högst 40 %. Det<br />
genomsnittliga antalet dikor och kvigor per år fås genom<br />
att man adderar de enskilda djurens stödberättigande dagar<br />
under kalenderåret och dividerar summan med talet<br />
365. Det genomsnittliga antal djur som ligger till grund<br />
för beviljandet av bidrag räknas ut med en decimals<br />
noggrannhet. I nötdjursregistret ska en diko ha användningssättet<br />
”diko”.<br />
11.1.2 EU:s bidrag för mjölkkor<br />
Bidrag för mjölkkor betalas i stödregion A och B. Ett<br />
villkor för betalningen av mjölkkobidrag är att gården<br />
producerar mjölk enligt gängse produktionssätt. En<br />
bidragsberättigande mjölkko är ett nötkreatur som har<br />
kalvat och som används inom mjölkproduktionen.<br />
Ett villkor för betalningen av bidraget är att djuren är<br />
märkta och registrerade i enlighet med gällande bestämmelser.<br />
11.1.3 Ansökan om och utbetalning av<br />
bidrag för nötkreatur och bidrag<br />
för mjölkkor<br />
För att få bidrag för nötkreatur och/eller bidrag för<br />
mjölkkor i stödregion A och B enligt de nya stödsystemen<br />
ska alla nöt- och mjölkgårdar ansöka om bidragen.<br />
Den anmälan om deltagande i EU-stödsystemen för<br />
nötkreatur som lämnats in tidigare är inte längre i kraft.<br />
De nya bidragen söks sannolikt i samband med huvudstödansökan<br />
(senast 30.4.<strong>2010</strong>) med blankett nr 144 för<br />
anmälan om deltagande. Efter detta är deltagandet i
idragssystemet i kraft tills vidare från ingången av det<br />
år då anmälan om deltagande lämnades in. Därmed<br />
behöver producenten inte ansöka om bidrag varje år,<br />
utan bidraget betalas automatiskt på basis av de stödberättigande<br />
djur som plockats ut från nötdjursregistret.<br />
Anmälan om deltagande (Blnr 144) kan upphöra att<br />
gälla om bidragssystemet läggs ner eller om producenten<br />
utesluts från systemet t.ex. på grund av oriktig anmälan.<br />
Bidraget för nötkreatur och bidraget för mjölkkor i<br />
stödregion A och B betalas från och med <strong>2010</strong> utgående<br />
från de stödberättigande djurenheter som samlats i<br />
nötdjursregistret under kalenderåret. Bidraget betalas<br />
åren <strong>2010</strong>–2013. Bidragsbetalningen sker årligen i två<br />
poster. Den första posten betalas tidigast i december och<br />
den andra senast före utgången av juni månad följande<br />
år. Det bidrag som samlats för samma djur kan betalas i<br />
fler än två rater. Till exempel, om en tjur finns på gården<br />
1.6.<strong>2010</strong> - 31.3.2011, betalas bidragsposterna på följande<br />
sätt:<br />
– bidraget för perioden 1.6–31.6. <strong>2010</strong> tidigast i december<br />
<strong>2010</strong><br />
– bidraget för perioden 1.7–31.12.<strong>2010</strong> tidigast i april-maj<br />
– bidraget för perioden 1.1–31.3.2011 tidigast i december<br />
2011<br />
Ett bidragsberättigande nötkreatur behöver inte vara på<br />
gården hela året. Bidraget betalas på basis av de stödberättigande<br />
dagar då djuret vistats på gården och samtidigt<br />
varit registrerat i producentens besittning i nötdjursregistret.<br />
Bidraget betalas också för de stödberättigande<br />
nötkreatur för vilka har ansökts om tjur- eller stutbidrag<br />
år 2009 och som fortfarande är på gården år <strong>2010</strong>.<br />
Närmare information om EU:s bidrag för nötkreatur<br />
och mjölkkor ges i en separat anvisning om EU:s bidrag<br />
för nötkreatur.<br />
11.1.4 Bidrag per tacka<br />
En tacka som berättigar till bidrag är ett får av honkön<br />
som har lammat minst en gång eller ett minst ett år<br />
gammalt får som inte har lammat. Ett får av honkön som<br />
lammar första gången senast 6.6.<strong>2010</strong>, dvs. på djurhållningsperiodens<br />
sista dag, eller som blir ett år gammalt<br />
senast 6.6.<strong>2010</strong>, berättigar till bidrag. Den som ansöker<br />
om bidrag ska hålla det antal djur som nämns i ansökan<br />
en viss tid på sin gårdsbruksenhet, på den djurhållningsplats<br />
som han eller hon har uppgett på ansökningsblanketten.<br />
Djurhållningsperioden är 100 dagar räknat från<br />
den dag som följer på den sista dagen för inlämnande av<br />
ansökan. Djurhållningsperioden börjar 27.2.<strong>2010</strong> och utgår<br />
6.6.<strong>2010</strong>. Tackorna kan avlägsnas från gårdsbruksenheten<br />
tidigast 7.6.<strong>2010</strong>.<br />
Bidraget per tacka och dess tilläggsbidrag (nedan LFAtillägg)<br />
söks med blankett nr 107A. Ansökningstiden börjar<br />
1.2.<strong>2010</strong> och utgår 26.2.<strong>2010</strong>. Samtidigt pågår också<br />
ansökningstiden för kvoter och tilläggskvoter för bidrag<br />
per tacka. Bidrag per tacka ska sökas för minst 10 tackor.<br />
Bidraget per tacka och dess LFA-tillägg betalas tidigast<br />
i början av december. Beloppet av bidrag per tacka<br />
är 10,50 euro per tacka. För producenter som saluför<br />
fårmjölk och fårmjölksbaserade produkter är bidraget<br />
8,40 euro per tacka. Bidraget kan sänkas om man befarar<br />
en överskridning av att det sammanlagda bidragsbelopp<br />
som tilldelats Finland. Dessutom betalas tackorna ett<br />
tilläggsbidrag som är 3,50 euro per tacka.<br />
En förutsättning för betalningen av bidrag är att djuren<br />
är märkta och registrerade i får- och getregistret enligt<br />
gällande författningar.<br />
Närmare information om bidraget ingår i den separata<br />
anvisningen om EU:s bidrag per tacka.<br />
11.1.5 Kvalitetsbidrag för slaktlamm<br />
åren 2011–2013<br />
Avsikten är att ett kvalitetsbidrag för slaktlamm ska<br />
betalas som en ny bidragsform år 2011.<br />
Kvalitetsbidraget för slaktlamm betalas för lamm<br />
vars slaktvikt är minst 18 kg. Lammet ska ha slaktats i<br />
ett godkänt slakteri och slaktkroppen vara godkänd.<br />
Uppgifterna om slaktade lamm tas direkt från får- och<br />
getregistret. Jordbrukarna informeras närmare om saken<br />
i slutet av året.<br />
Enligt förslaget till kommissionen kommer bidraget att<br />
betalas åren 2011–2013. Då denna ansökningsguide gick i<br />
tryck hade kommissionen dock ännu inte gett sitt slutliga<br />
godkännande av bidraget.<br />
11<br />
101
102<br />
11.2 Stöd för djurens<br />
välbefinnande<br />
Stödet för djurens välbefinnande är ett för nöt-och<br />
svingårdar avsett stöd som främjar välmåendet hos<br />
nötkreatur och svin. Jordbrukaren ingår förbindelse<br />
om stödet för en femårsperiod. Stödet består<br />
av grund- och tilläggsvillkor. I grundvillkoren<br />
ingår bland annat hälsovårdsbesök som en veterinär<br />
avlägger på gården och en hälsovårdsplan som<br />
uppdateras årligen. Gården kan välja högst två<br />
tilläggsvillkor.<br />
11.2.1 Kort om stödet för djurens<br />
välbefinnande <strong>2010</strong><br />
Stödet för djurens välbefinnande är en landsbygdsutvecklingsåtgärd<br />
som riktas till nöt- och svingårdar. EU<br />
betalar 28 procent av stödet, resten finansieras nationellt.<br />
Mer information om stödet ingår i de särskilda förbindelsevillkor<br />
som bör läsas omsorgsfullt. Förbindelsevillkoren<br />
finns på Landsbygdsverkets webbplats på adressen<br />
http://www.mavi.fi/sv/index/odlarstod/djurensvalbefinnande.html.<br />
Man kan också begära dem exempelvis av<br />
kommunens landsbygdsnäringsmyndighet. På webbsidorna<br />
finns också annat material som hör samman med<br />
stödet och tolkningar av stödvillkoren.<br />
Innan jordbrukaren förbinder sig till stödet ska han<br />
eller hon<br />
• läsa förbindelsevillkoren noggrant<br />
• avtala med en veterinär om att ingå ett hälsovårdsavtal,<br />
om gården inte har ett sådant<br />
• försäkra sig om att de valda grund- och tilläggsvillkoren<br />
kan genomföras på gården (helst t.ex. tillsammans med<br />
veterinären eller landsbygdsnäringsmyndigheten)<br />
• beakta att stödvillkoren måste följas också i fråga<br />
om de stödberättigande djur som är i jordbrukarens<br />
besittning och som är placerade annanstans än på<br />
gården<br />
11.2.2 Ansökan om stöd för djurens<br />
välbefinnande<br />
Ingående av förbindelse<br />
Stöd för djurens välbefinnande får sökas av nöt- och<br />
svingårdar (inte av vildsvinsfarmer).<br />
Förbindelsen ingås genom att man fyller i och undertecknar<br />
blankett 188 och senast 30.4.<strong>2010</strong> lämnar in den till<br />
landsbygdsnäringsmyndigheten i den kommun på vars<br />
område djurproduktionsbyggnaden är belägen. Under<br />
alla förbindelseår ansöks dessutom om utbetalning av<br />
stödet med en separat blankett (Blnr 101 B).<br />
Förbindelsetiden är fem år. Jordbrukaren åtar sig att<br />
iaktta de förpliktelser som åtgärden förutsätter i fråga om<br />
det eller de djurslag han eller hon har valt. Jordbrukaren<br />
ska ha minst 10 djurenheter av det berörda djurslaget i<br />
sin besittning under hela förbindelsetiden.<br />
Allmänna krav<br />
Jordbrukaren ska uppfylla kraven för djurhälsovård på<br />
sin gårdsbruksenhet. Jordbrukaren ska spara hälsovårdsavtalet,<br />
veterinärintygen över avlagda hälsovårdsbesök,<br />
de årligen uppdaterade hälsovårdsplanerna samt andra<br />
dokument. De årliga hälsovårdsbesöken och hälsovårdsplanen<br />
ska ha utförts under förbindelseåret 1.5.-30.4.<br />
Jordbrukaren måste försäkra sig om att stödvillkoren<br />
uppfylls till alla delar under hela förbindelseperioden.<br />
Under det första förbindelseåret är tidtabellen för iakttagandet<br />
av villkoren lindrigare. Lindringarna framgår<br />
närmare av förbindelsevillkoren.<br />
Förutom grundvillkoren kan jordbrukaren välja högst<br />
två tilläggsvillkor. Ett tilläggsvillkor som gäller ett bestämt<br />
djurslag får väljas om jordbrukaren har minst 10 de<br />
av djurslaget i fråga under hela förbindelseperioden och<br />
de andra förutsättningarna för tilläggsvillkoret uppfylls.<br />
11.2.3 Stödbeloppet och<br />
betalningen av det<br />
Ansökan om utbetalning av stöd<br />
för djurens välbefinnande<br />
På nötgårdar ska en av lantbruksförvaltningen godkänd<br />
blankett (Blnr 101 B) användas som ansökan om utbetalning.<br />
Ingen separat anmälan av djurantal behövs,<br />
de lagstadgade anmälningarna till nötdjursregistret<br />
räcker. Antalet nötkreatur fås från nötdjursregistret som<br />
upprätthålls av Lantbrukets Datacentral och därifrån<br />
räknar förvaltningen ut antalet stödberättigande nötkreatur<br />
på räkningsdagen. Stödet betalas på basis av<br />
det genomsnittliga antalet djurenheter mellan den 1 juni<br />
och den 1 augusti det år förbindelsen inleds. Under de<br />
följande åren är antalet djurenheter det genomsnittliga<br />
antalet djurenheter mellan den 2 augusti året som föregår<br />
stödansökan och den 1 augusti ansökningsåret.<br />
På svingårdar ska en av lantbruksförvaltningen godkänd<br />
blankett (Blnr 101 B) användas som ansökan om utbetal-
ning. Blanketten lämnas in till landsbygdsnäringsmyndigheten<br />
i samband med vårens stödansökan. Antalet<br />
svin fås från det svinregister som upprätthålls av Evira<br />
och därifrån räknar förvaltningen ut antalet stödberättigande<br />
svin på räkningsdagen. Jordbrukaren ska anmäla<br />
svinen till svinregistret enligt Eviras anvisningar.<br />
Antalet svin räknas utgående från antalen stödberättigande<br />
djur på följande dagar:<br />
• året då förbindelsen ingås: djurantalet den första maj,<br />
juni, juli och augusti<br />
• de övriga ansökningsåren: medeltalet av antalet<br />
djurenheter den 1 september, oktober, november och<br />
december det år som föregår stödansökan och den 1<br />
januari, februari, mars, april, maj, juni, juli och augusti<br />
ansökningsåret.<br />
Vid uträkningen lämnas dock det största och de två<br />
minsta månatliga djurantalen obeaktade. Av antalet<br />
smågrisar under tre månader beaktas endast hälften vid<br />
uträkningarna.<br />
Djurantalet kan i vissa situationer sjunka under de 10<br />
djurenheter som krävs:<br />
• produktionsuppehåll inom vissa former av husdjursproduktion<br />
• grundlig reparation eller utvidgning av en husdjursbyggnad<br />
• ändring av produktionsinriktningen<br />
• oöverstigligt hinder, till exempel en djursjukdom som<br />
ska bekämpas eller sanering av gården på grund av<br />
smitta.<br />
Produktionsuppehållet kan inte vara särskilt långt. En<br />
paus i produktionen som hör samman med produktionsformen<br />
kan vanligen pågå i högst två månader. Annars<br />
görs en bedömning från fall till fall. Stödtagaren bör alltid<br />
kontakta den kommunala myndighet som beviljar stödet<br />
när djurantalet ser ut att sjunka under den nivå som krävs.<br />
Stödberättigande djur omvandlas till djurenheter enligt<br />
tabellen (se också kap. 7.):<br />
DJURSLAG DJURENHET (DE)<br />
Kor och andra nötkreatur<br />
över 2 år<br />
1,0<br />
Nötkreatur 6 mån.–2 år 0,6<br />
Nötkreatur under 6 mån. 0,4<br />
Suggor (sinsuggor eller suggor<br />
som grisat, över 8 mån.)<br />
0,5<br />
Övriga svin 0,3<br />
Av antalet högst tre månader gamla smågrisar beaktas<br />
hälften.<br />
Beloppet av stöd för djurens välbefinnande<br />
Antalet djur som berättigar till stöd årligen slås fast<br />
på basis av uppgifter från nötdjurs- eller svinregistret.<br />
Jordbrukaren ska anmäla djuren till dessa register i<br />
enlighet med registerförarens anvisningar. Om gården<br />
har övervakats av ELY-centralen, verifieras antalet<br />
stödberättigande djur utgående från övervakningsuppgifterna.<br />
Stöd betalas för de djur som är i jordbrukarens<br />
besittning. Därför måste stödvillkoren följas också i fråga<br />
om de stödberättigande djur som är placerade någon annanstans<br />
än på gården. Om det inte går att säkerställa att<br />
stödvillkoren följs i fråga om alla djur som är i jordbrukarens<br />
besittning kan ingen förbindelse om stödet ingås.<br />
En jordbrukare som ingått förbindelse betalas årligen<br />
stöd för djurens välbefinnande i överensstämmelse med<br />
de villkor han eller hon följer. Stödet betalas per djurenhet<br />
som följer:<br />
VILLKOR SOM FÖLJS STÖDNIVÅ E<br />
Grundvillkor<br />
Nötkreatur 17,50<br />
Svin 5,00<br />
Tilläggsvillkor som väljs<br />
av en nöt- och/eller svingård<br />
1. Brandbekämpnings- och räddningsplan<br />
för nöt- och/eller svingårdar 1)<br />
– nötkreatur 3,58<br />
– svin 1,53<br />
Tilläggsvillkor för nötgårdar<br />
2. Främjande av de förhållanden under vilka<br />
kalvarna hålls, inbegripet krav på utrymme 12,17<br />
3. Främjande av de förhållanden under vilka<br />
kalvarna hålls 9,92<br />
4. Större möjligheter för uppbundna<br />
nötkreatur att röra sig 8,73<br />
5. Förbättrade förhållanden för nöt<br />
som är minst 6 månader 21,06<br />
6. Betesgång under växtperioden och<br />
rastning om vintern för nötkreatur 21,29<br />
7. Sjuk-, behandlings- och kalvningsboxar<br />
för nötkreatur 12,35<br />
11<br />
103
104<br />
VILLKOR SOM FÖLJS STÖDNIVÅ E<br />
Tilläggsvillkor för svingårdar<br />
8. Betesgång eller rastning för sinsuggor<br />
och gyltor 11,03<br />
9. Betäckning och inseminering<br />
av suggor och gyltor 6,69<br />
10. Krav på utrymmet och liggplatserna<br />
för dräktiga suggor och gyltor 3,07<br />
11. Fri grisning för suggorna 13,29<br />
12. Sjukboxar för svin 8,84<br />
13. Bättre förhållanden i svinboxarna 9,40<br />
1) sökanden betalas för genomförandet av brandbekämpnings- och<br />
räddningsplanen i överensstämmelse med det djurslag som är föremål<br />
för stödvillkoren. Om villkoren följs för bägge djurslagens vidkommande<br />
betalas stöd för båda.<br />
Det minsta stödbeloppet som betalas är 100 euro. Det<br />
tidigare stödtaket 5 000 €/gård har avskaffats.<br />
11.2.4 Tvärvillkoren som villkor för<br />
stödet<br />
Beviljandet av stöd för djurens välbefinnande förutsätter<br />
att tvärvillkor iakttas. I kapitel 12 i ansökningsguiden<br />
berättas mer om tvärvillkoren. Också i de guider om<br />
tvärvillkoren som har skickats till jordbrukarna redogörs<br />
för tvärvillkoren och de författningar som hör samman<br />
med dem. Guiderna finns också att få hos kommunens<br />
landsbygdsnäringsmyndighet och på Landsbygdsverkets<br />
webbplats.<br />
Om en jordbrukare som ansöker om stöd för djurens välbefinnande<br />
endast har en produktionsbyggnad för djur i<br />
sin besittning, måste han eller hon följa de författningar<br />
i anslutning till tvärvillkoren som gäller animalieproduktion.<br />
11.2.5 Grundvillkor<br />
Iakttagande av grundvillkoren<br />
Stödtagaren måste följa grundvillkoren i fråga om svin eller<br />
nötkreatur eller åta sig att följa grundvillkoren i fråga<br />
om bägge djurslagen.<br />
Grundvillkoren omfattar iakttagande av hälsovårdskraven<br />
för djur, skydd mot sjukdomar på gårdsnivån, villkor<br />
som gäller utfodring och skötsel av djuren samt beredskap<br />
mot funktionsstörningar på gården. Kraven som<br />
rör djurhälsovård indelas i uppgörandet av hälsovårdsavtal<br />
och hälsovårdsplaner samt hälsovårdsbesök. Mer<br />
information om dem finns i förbindelsevillkoren och på<br />
Landsbygdsverkets webbplats på adressen http://www.<br />
mavi.fi/sv/index/odlarstod/djurensvalbefinnande.html<br />
11.2.6 Tilläggsvillkor<br />
Val av tilläggsvillkor<br />
En gård kan välja högst två tilläggsvillkor. Tilläggsvillkor<br />
kan väljas om:<br />
• jordbrukaren har åtagit sig att följa grundvillkoren för<br />
den aktuella produktionsinriktningen,<br />
• gården har minst 10 djurenheter av djurslaget i fråga<br />
under hela förbindelseperioden, och<br />
• tilläggsvillkoret lämpar sig för gårdens produktionsstruktur<br />
och dess tekniska arrangemang.<br />
Mer information om tilläggsvillkoren finns i förbindelsevillkoren<br />
och på Landsbygdsverkets webbplats på<br />
adressen http://www.mavi.fi/sv/index/odlarstod/djurensvalbefinnande.html<br />
11.2.7 Förändrade förhållanden<br />
och anmälan om dem under<br />
förbindelsens gång<br />
Jordbrukaren är skyldig att anmäla om det på gården<br />
sker förändringar i sådana förhållanden som inverkar på<br />
stödet. Mer information om dessa förändringar och om<br />
anmälningspraxis ges i förbindelsevillkoren.<br />
Förbindelsevillkoren innehåller närmare upplysningar<br />
om förändringar i djurantalet, överföring av förbindelsen<br />
samt befrielse eller frånträdande av förbindelse.<br />
Förbindelsen kan överföras och ändras på blankett 194.<br />
11.2.8 Övervakning<br />
ELY-centralernas djurövervakare kontrollerar att villkoren<br />
för stödet för djurens välbefinnande följs. Separata författningar<br />
och anvisningar utfärdas om övervakningen.
12. Ansökan om undantag<br />
inom de nationella stöden<br />
Landsbygdsverket kan av särskilda skäl bevilja tillstånd<br />
till utbetalning av nationellt stöd också till en sådan<br />
sökande, som inte uppfyller de förutsättningar som<br />
jord- och skogsbruksministeriet ställt för beviljandet av<br />
nationellt stöd till jordbruk och trädgårdsodling (tabell<br />
om möjligheter till undantag).<br />
Ansökan om undantag lämnas in till Landsbygdsverket<br />
senast 30.4.<strong>2010</strong>. I fråga om stöd för lagring av<br />
trädgårdsprodukter (samfund: att själv idka produktion)<br />
skall dock ansökan om undantag lämnas in till Landsbygdsverket<br />
senast 25.10.<strong>2010</strong>. Undantag söks årligen<br />
och kan beviljas för ett år i taget.<br />
En fritt formulerad skriftlig ansökan riktas till enheten<br />
för djur- och specialstöd vid Landsbygdsverkets avdelning<br />
för landsbygdsnäringar, PB 256, 00101 Helsingfors.<br />
För att påskynda behandlingen av ansökan om undantag<br />
rekommenderas att kommunens landsbygdsnäringsmyndighets<br />
utlåtande om ansökan sänds med som bilaga.<br />
1. Ansökan om undantag från att själv idka<br />
jordbruk eller trädgårdsodling<br />
När flera fysiska personer tillsammans idkar produktion<br />
eller verksamhet tillsammans eller i sammanslutningsform<br />
måste åtminstone en jordbrukare, bolagsman, medlem<br />
eller aktieägare vara en sådan fysisk person som själv<br />
idkar jordbruk eller trädgårdsodling och som uppfyller<br />
åldersvillkoret.<br />
Åldersvillkoret uppfylls, då en fysisk person kalenderårets<br />
sista dag det år som föregår stödåret är minst 18 år, men<br />
inte över 68 år, och personen ifråga och dennes maka/<br />
make inte får ålderspension som avses i lagstiftningen om<br />
pension för lantbruksföretagare.<br />
Att själv idka jordbruk och trädgårdsodling innebär<br />
i detta sammanhang att en person som fyller övriga<br />
stödvillkor deltar i produktionen eller verksamheten med<br />
sin egen arbetsinsats och att han/hon har skatteansvaret<br />
för den verksamhet eller produktion som idkas. Man kan<br />
av speciella skäl beviljas undantag från detta villkor. Vid<br />
prövning av om särskilda skäl föreligger skall särdragen<br />
hos företagsformen, tidigare stödberättigande produktion<br />
samt andra motsvarande omständigheter beaktas.<br />
Från åldersvillkoret kan man inte beviljas undantag.<br />
2. Ansökan om undantag från kravet på åkerareal<br />
Landsbygdsverket kan av särskilda skäl bevilja en<br />
sökande undantag för utbetalning av husdjursstöd, även<br />
om sökanden inte skulle ha minst tre hektar åker i sin<br />
besittning senast 15.6.<strong>2010</strong>.<br />
Vid beviljandet av undantag bedöms i första hand den<br />
sökandes möjlighet att på ett rimligt avstånd skaffa<br />
tillräckligt med åkrar som lämpar sig för odling. Då åkrar<br />
som lämpar sig för odling inte går att skaffa, kan undantag<br />
beviljas om husdjursskötseln idkas i syfte att förvärva<br />
inkomster och om andra motsvarande omständigheter<br />
föreligger. Undantag beviljas inte om djurhållningen har<br />
karaktär av hobby.<br />
När det gäller frikopplat stöd för svin- och fjäderfä krävs<br />
inget undantag i följande fall, utan tre hektar används<br />
som kalkylerad åkerareal då förutsättningarna för beviljandet<br />
av stöd bedöms:<br />
a) Den sökande har år 2007 beviljats undantag från<br />
kravet på åkerareal eller<br />
b) det gäller en situation där flera fysiska personer år<br />
2007 har bedrivit produktion eller verksamhet tillsammans<br />
eller i sammanslutningsform och minst en jordbrukare,<br />
bolagsman, medlem eller delägare har uppfyllt<br />
kravet på tre hektar åkerareal och åkern har uppgetts i<br />
stödansökan för året i fråga.<br />
Exempel då man överväger behovet av undantag<br />
Exempel 1.<br />
Odlaren är delaktig i ett samfund eller företag som idkar<br />
husdjursproduktion. Samfundet eller företaget har inte<br />
minst tre hektar åker i sin besittning. En av odlarna har<br />
minst tre hektar åkrar som lämpar sig för odling i sin<br />
besittning. Samfundet eller företaget som idkar husdjursproduktion<br />
behöver inget undantag från kravet på<br />
besittning av tre hektar åker, utan stödet kan beviljas om<br />
övriga villkor för stödets beviljande uppfylls.<br />
105
106<br />
Exempel 2.<br />
Medlem A idkar själv jordbruk och trädgårdsproduktion<br />
i Ab (deltar t.ex. i arbetet inom Ab:s husdjursproduktion).<br />
Medlem A är till sin ålder 18-68 år gammal (ålderskravet<br />
uppfylls).<br />
Medlem A<br />
Ab<br />
Medlem C<br />
Medlem B<br />
Medlem B<br />
kan till sin<br />
ålder vara<br />
också över<br />
68 år<br />
gammal<br />
Medlem C innehar minst tre hektar odlingsbar åker i sitt<br />
eget namn 15.6.<strong>2010</strong>. Medlem C kan också vara över 68<br />
år gammal.<br />
I detta fall idkar medlem A som uppfyller ålderskravet<br />
Ab:s verksamhet dvs. husdjursproduktion och medlem<br />
C innehar minst tre hektar odlingsbar åker 15.6.<strong>2010</strong><br />
(medlem C:s egen åker, inte Ab:s åker) –> inget undantag<br />
behövs.<br />
Tabell. Undantag för betalning av stöd kan av särskilda skäl beviljas i fråga om vissa<br />
förutsättningar för nationellt stöd.<br />
Förutsättning för Undantag möjligt Inte möjligt ens Inget undantag krävs<br />
beviljande av stöd<br />
med undantag<br />
Djurhållning<br />
av hobbynatur<br />
X<br />
Både sökande och make/<br />
maka över 68 år 31.12.2009<br />
X<br />
Husdjursgård*: privat<br />
jordbrukare: innehar inte<br />
minst tre hektar odlingsbar<br />
åker 15.6.<strong>2010</strong><br />
X<br />
Husdjursgård*: varken<br />
samfundet eller någon av<br />
dess delägare innehar minst<br />
tre hektar odlingsbar åker<br />
15.6.<strong>2010</strong><br />
X<br />
Husdjursgård*: samfund:<br />
ingen jordbrukare, bolagsman,<br />
medlem eller delägare<br />
som uppfyller åldersvillkoret<br />
(18–68 år) idkar själv<br />
jordbruk eller trädgårdsodling<br />
inom samfundet<br />
X
Förutsättning för<br />
beviljande av stöd<br />
Husdjursgård*: Den som<br />
ansöker om frikopplat stöd<br />
för svin- och fjäderfähushållning<br />
(privat jordbrukare,<br />
/samfund) innehar inte<br />
minst tre hektar odlingsbar<br />
åker 15.6.<strong>2010</strong> och den<br />
sökande har inte beviljats<br />
undantag från kravet på<br />
åkerareal år 2007.<br />
Växtodlingsgård: privat<br />
jordbrukare: innehar inte<br />
minst tre hektar odlingsbar<br />
åker eller minst 0,5 hektar<br />
i odling av trädgårdsväxter<br />
15.6.<strong>2010</strong><br />
Växtodlingsgård: varken<br />
samfundet eller någon av<br />
dess delägare innehar minst<br />
tre hektar odlingsbar åker<br />
eller minst 0,5 hektar<br />
i odling av trädgårdsväxter<br />
15.6.<strong>2010</strong><br />
Växtodlingsgård: samfund:<br />
ingen jordbrukare,<br />
bolagsman, medlem eller<br />
aktieägare som uppfyller<br />
åldersvillkoret (18–68 år)<br />
idkar själv jordbruk eller<br />
trädgårdsodling inom<br />
samfundet<br />
Husdjursgård*: den som<br />
ansöker om frikopplat stöd<br />
för svin- och fjäderfähushållning<br />
(privat jordbrukare/samfund)<br />
innehar inte<br />
minst tre hektar odlingsbar<br />
åker 15.6.<strong>2010</strong>, men den sökande<br />
har år 2007 beviljats<br />
undantag från kravet på<br />
åkerareal.<br />
* djurhållning i syfte att förvärva inkomster<br />
Undantag möjligt Inte möjligt ens<br />
med undantag<br />
X<br />
X<br />
X<br />
X<br />
Inget undantag krävs<br />
X<br />
12<br />
107
108<br />
13. Övervakning<br />
Nytt <strong>2010</strong><br />
• vid övervakningen av tvärvillkor tillämpas bestämmelserna<br />
om ringa försummelse, dvs. inga stödavdrag<br />
görs om jordbrukaren inom utsatt tid korrigerar en<br />
försummelse som konstaterats vara ringa.<br />
• förhandsgodkännande av digitalisering på ändringsblanketten<br />
för basskiften 102C.<br />
• extrapolering av påföljder av arealövervakning vid<br />
arealfel under 3 %<br />
13.1 Allmänt om övervakningen<br />
Stöden övervakas för att det skall gå att säkerställa att<br />
förutsättningarna för beviljandet av stöd existerar och i<br />
syfte att trygga odlarnas rättsskydd och rättvisa behandling.<br />
Övervakningarna utförs enligt samma regler i alla<br />
medlemsländer.<br />
Övervakningsmängden<br />
År <strong>2010</strong> övervakas 5–10 % av gårdarna som ansökt om<br />
arealbaserade stöd. Övervakningspåföljderna året innan<br />
inverkar på övervakningsskyldighetens omfattning. Övervakningen<br />
av tvärvillkoren omfattar minst 1 % av de gårdar<br />
som ansökt om direkta EU-stöd, miljöstöd, kompensationsbidrag<br />
och stöd för djurens välbefinnande. Minst 5 %<br />
av de gårdar som ansökt om EU:s bidrag för nötkreatur,<br />
gårdar som ingått avtal om uppfödning av lantraser samt<br />
gårdar som ansökt om stöd för djurens välbefinnande<br />
övervakas. Av gårdarna som ansökt om bidrag per tacka<br />
och nationellt husdjursstöd på basis av svin, fjäderfä,<br />
tackor, hongetter eller hästar övervakas 10 %. Varje ansökan<br />
korsgranskas, dvs. uppgifterna i ansökan jämförs med<br />
uppgifter i olika register, t.ex. nötdjursregistret eller åkerskiftesregistret,<br />
och uppgifter i andra bidragsansökningar.<br />
Meddelande om övervakning<br />
I enlighet med kommissionens förordning 1122/2009 får<br />
man i regel inte på förhand underrätta gården om ett<br />
gårdsbesök. Av motiverade skäl går det ändå att meddela<br />
om övervakning av arealbaserade stöd tidigast 14 dagar<br />
före och om övervakning av djurstöd tidigast 48 timmar<br />
före kontrollbesöket. I enlighet med kommissionens<br />
förordning görs anmälan alltid med så kort varsel som<br />
möjligt. Jordbrukaren bör se till att alla dokument som<br />
behövs vid övervakningen är tillgängliga. Jordbrukaren<br />
har rätt att befullmäktiga en annan person som representant<br />
eller medhjälpare vid övervakningen. Övervakningen<br />
kan utföras även om jordbrukaren eller dennes representant<br />
inte är på plats (se djurövervakningar 13.4.2). Då<br />
övervakningen inleds berättar ELY-centralens kontrollant<br />
om övervakningens syfte och metoder. Jordbrukaren<br />
får ett meddelande om övervakningsmetoder och<br />
övervakningspåföljder.<br />
Övervakningsprotokoll<br />
Protokoll förs alltid över gårdskontrollen. Efter övervakningen<br />
berättar ELY-centralens kontrollant om iakttagelser<br />
som gjorts vid övervakningen och om deras eventuella<br />
inverkan på de stöd som betalas till jordbrukaren.<br />
Jordbrukaren eller dennes representant har möjlighet att<br />
foga sina egna anmärkningar eller åsikter till protokollet.<br />
Vid arealövervakningar görs observationer av de stödvillkor<br />
som kontrollen gäller. I samband med övervakningen<br />
får jordbrukaren en kopia av de observationer som gjorts<br />
eller så kan de skickas till honom/henne senare tillsammans<br />
med övervakningsresultaten. De slutliga resultaten<br />
skickas till jordbrukaren för att undertecknas. Undertecknandet<br />
är inte obligatoriskt, vilket medför att en underskrift<br />
som saknas inte utgör ett hinder för den fortsatta<br />
behandlingen av ärendet. Att protokollet undertecknas<br />
medför inte heller att jordbrukaren förlorar sin rätt att söka<br />
ändring i det egentliga stödbeslutet. I allmänhet förväntas<br />
att jordbrukaren meddelar om han eller hon vill underteckna<br />
protokollet och foga sina egna kommentarer till det<br />
innan ärendet förs till fortsatt behandling. En underskrift<br />
som saknas kan således leda till att stödbeslutet fördröjs<br />
om inte jordbrukaren meddelat kontrollanten att han eller<br />
hon inte önskar underteckna protokollet.<br />
Protokoll förs också över de administrativa korsgranskningarna<br />
och i detta antecknas utredningens resultat.<br />
Övervakningsuppgifterna registreras i datasystemet<br />
vid ELY-centralen. Stöd betalas till gården först då alla<br />
gårdsövervakningar gällande ifrågavarande stöd utförts<br />
och korsgranskningarna utretts.<br />
Rätt att söka ändring<br />
Jordbrukaren har rätt att genom ett rättelseyrkande söka<br />
ändring i det stödbeslut som inbegriper övervakningens<br />
resultat och som sänds senare i samband med utbetalningen.<br />
Anvisningar om rättelseyrkande finns som bilaga<br />
till stödbeslutet.<br />
13.2 Arealbaserade stöd<br />
De arealbaserade stöden övervakas med hjälp av<br />
gårdsbesök och korsgranskningar. Vid gårdsbesöken<br />
kontrolleras jordbruksskiftenas arealer, odlade grödor,<br />
tillämpade odlingsmetoder och övrig stödduglighet för
de olika stödens del. Också andra stödvillkor än sådana<br />
som hänför sig direkt till jordbruksskiftena granskas.<br />
Efter övervakningen uträknas övervakningsresultaten,<br />
och eventuella påföljder fastställs. Dessutom förrättas<br />
särskilda gårdsbesök vid vilka endast stödvillkor övervakas<br />
(bl.a. miljöstödsvillkor). I korsgranskningarna<br />
jämförs till exempel de uppgifter som jordbrukaren gett<br />
med de uppgifter som ingår i olika register. Alla skiften<br />
som anmälts vara större än den digitaliserade arealen<br />
granskas antingen på plats eller genom hörande innan<br />
stöden betalas ut.<br />
Jordbrukaren hörs alltid, om övervakningen leder till<br />
att stödet minskas eller till att något redan utbetalt stöd<br />
återkrävs. Ett undantag till detta förfarande är om jordbrukaren<br />
på ändringsblanketten för basskiften 102C ger<br />
ett förhandsgodkännande av de skiften för vilka han eller<br />
hon har begärt omdigitalisering i samband med vårens<br />
stödansökan. Med förhandsgodkännandet godtar jordbrukaren<br />
att stödet minskas utan något separat hörande<br />
i de fall att skiftets nya digitaliserade areal är högst 5 ar<br />
mindre än det som jordbrukaren uppgett. Förfarandet<br />
beskrivs i punkt VII Ändringsblankett för basskiften<br />
(Blnr 102C) i Ifyllningsanvisningarna <strong>2010</strong>.<br />
13.2.1 Objekt som granskas<br />
vid övervakning<br />
I samband med gårdsövervakning av arealstöd kontrolleras<br />
bland annat följande. Förteckningen är riktgivande<br />
och objekten varierar beroende på gård och produktionsinriktning.<br />
Om jordbrukaren inte kan delta i övervakningen,<br />
kan han eller hon befullmäktiga någon annan<br />
person att delta i sitt ställe. De dokument som uppräknas<br />
nedan kan lämnas in senare om man inte kan/vill delta i<br />
övervakningen.<br />
Före gårdsbesöket kontrolleras som kontorsarbete:<br />
• jordbrukarens ansökningar och övervakningskartor<br />
• eventuella ändringsanmälningar<br />
• den registrering av ansökningsdokumenten som<br />
gjorts i kommunen<br />
Före gårdsbesöket företas också ett urval av de skiften<br />
som övervakas så att minst hälften av jordbruksskiftena<br />
för varje stöd som övervakas väljs ut.<br />
På gården kontrolleras<br />
• för de skiften som valts att ingå i övervakningen<br />
– areal<br />
– anmäld växtart<br />
– odlingssätt och bärgande av skörd<br />
– skiftenas stödduglighet<br />
– dikesrenar, skyddsremsor samt villkor i anslutning<br />
till bevarande av naturens mångfald och landskapet<br />
inom ramen för miljöstödet<br />
• att kravet i fråga om djur på gården uppfylls för gårdar<br />
som förbundit sig vid miljöstödsvillkoren för husdjursgårdar<br />
• att tilläggsåtgärderna i samband med miljöstödet har<br />
genomförts<br />
• att villkoren i avtalet om miljöspecialstöd uppfylls (om<br />
gården har ansökt om eller har ett avtal om miljöspecialstöd)<br />
Dokument (miljöstöd):<br />
Förbindelser för programperioden 2007–2013:<br />
• odlingsplan<br />
• markkarteringar<br />
• skiftesvisa odlingsanteckningar<br />
• kvitton över köpta gödselfabrikat<br />
• nötkreatursförteckning (djurantal)<br />
• eventuella andra dokument (kartläggning av mångfalden,<br />
växtföljdsplan, skiftesvis åkerbalans, åtgärdsplan<br />
för näringsbalansen, observations- eller åtgärdsjournal,<br />
guiden ’Avomaanvihannesten taudit ja tuholaiset’,<br />
”Hedelmä ja marjakasvien tuhoeläimet”, Kasvinsuojeluseuras<br />
publikation nr 100 ”Aktuella växtskyddsanvisningar”)<br />
Förbindelser för programperioden 2000–2006:<br />
• de ovan nämnda med undantag av den sista punkten<br />
• guider för balanserat växtskydd<br />
• utbildning (första och andra utbildningsdagen, eventuella<br />
utbildningar för tilläggsåtgärder)<br />
Dokument (tvärvillkor):<br />
• analys av mängden kväve i stallgödsel (skall företas<br />
med fem års mellanrum)<br />
• jordbrukarens anteckningar eller utredningar om<br />
eventuella åtgärder som tvärvillkoren förutsätter (t.ex.<br />
flyghavrebekämpning, växtskyddsmedel som använts<br />
på gården; exempelvis kan skiftesvisa anteckningar<br />
som hör ihop med miljöstödet användas)<br />
• uppgifter om behandling och analys av slam från<br />
reningsverk på gårdar som använder sådant slam och,<br />
i fråga om de skiften där slammet sprids, en analys<br />
av markens pH och halterna av tungmetaller, om det<br />
finns skäl att misstänka att halterna av tungmetaller är<br />
högre än normalt<br />
• intyg över testning av växtskyddsspruta och avlagd<br />
sprutförarkurs<br />
13<br />
109
110<br />
13.2.2 Uppmätning av jordbruksskiften<br />
Jordbruksskiftenas arealer granskas antingen genom att<br />
arealen mäts utgående från digitalt kartmaterial eller i terrängen<br />
med hjälp av takymeter eller GPS-utrustning. Vid<br />
övervakningen används åkerskiftesregistrets skifteskartor<br />
eller, om sådana saknas, annat tillgängligt kartmaterial.<br />
Måttband kan användas för enkla kontrollmätningar.<br />
Vid arealövervakningar bygger mätnoggrannhetens<br />
tolerans på skiftets omkrets. Om till exempel toleransen<br />
är 0,75 m * skiftets omkrets får skillnaden mellan den<br />
uppmätta och den i stödansökan anmälda arealen av<br />
jordbruksskiftet vara högst +/-0,75 * skiftets omkrets.<br />
Skiftets anmälda areal är t.ex. 1,00 ha, den uppmätta<br />
arealen är 0,98 ha och skiftets omkrets 500 m. Skiftets tolerans<br />
räknas enligt formeln 500 m x 0,75 dvs. toleransen<br />
är 0,0375 ha. Exempelskiftets areal skulle alltså godkännas<br />
som sådan vid övervakningen (om inte andra skiften<br />
inom samma växtartsgrupp/stödtyp leder till påföljder).<br />
Den tillåtna maximiavvikelsen för ett skifte kan uppgå till<br />
högst 1,0 ha. Om jordbrukaren avsiktligt har använt en<br />
större areal än den digitaliserade arealen på flera skiften<br />
och också under tidigare år systematiskt har använt<br />
större arealer än de digitaliserade, mäts skiftena utan<br />
toleranser.<br />
Om skillnaden mellan jordbruksskiftets uppmätta och<br />
anmälda areal är högst lika stor som den tillåtna, används<br />
som godkänd areal den areal som jordbrukaren har<br />
anmält. Om arealfelet är större än det tillåtna, används den<br />
vid granskningen uppmätta arealen som jordbruksskiftets<br />
godkända areal. Den uppmätta arealen kan inte omfatta<br />
områden som inte är i odling eller t.ex. arealer under lador<br />
och sten- eller stubbhögar. Jordbruksskiftet förkastas helt<br />
om dess godkända areal efter granskningen är mindre än<br />
den minsta tillåtna arealen för jordbruksskiften.<br />
Av skatteförvaltningen tidigare godkända arealer eller<br />
resultat av mätningar som utförts utanför administrationen<br />
godkänns inte utan granskning vid övervakningen.<br />
Resultaten av mätning med GPS-utrustning och<br />
takymeter vid tidigare arealövervakning godkänns om<br />
det kan påvisas att jordbruksskiftena är exakt desamma. I<br />
praktiken betyder detta att jordbruksskiftet vid mätningen<br />
omfattade och fortfarande omfattar ett i sin helhet<br />
odlat basskifte.<br />
Med hjälp av åkerskiftesregistret har det definierats en<br />
areal för alla basskiften. Om basskiftet avgränsats kor-<br />
rekt på den utskrivna basskifteskartan kan jordbrukaren<br />
använda dessa arealer. Sökanden bör uppge jordbruksskiftena<br />
inom den digitaliserade arealen korrekt och<br />
beakta icke odlade områden. Områden som inte hör till<br />
basskiftet, t.ex. stenhögar, skall dras av från basskiftets<br />
areal. Om basskiftet ändrats efter digitaliseringen (t.ex.<br />
en tomt har avskiljts som byggnadsplats), bör ändringarna<br />
beaktas i arealen.<br />
Det blir inga påföljder för att icke odlade områden inte<br />
har markerats på kartan om de icke odlade områdena<br />
har dragits av från basskiftets areal. Om icke odlingsbara<br />
områden inte dragits av från basskiftesarealen i tillräcklig<br />
utsträckning eller om jordbruksskiftena har uppgetts fel,<br />
tillämpas arealövervakningens påföljder. Alla tillfälligt<br />
icke odlade områden på ett och samma basskifte kan anmälas<br />
som ett jordbruksskifte. Det minsta tillfälligt icke<br />
odlade område som ska anmälas är 0,01 ha.<br />
Vid övervakningen mäts inte alltid alla gårdens jordbruksskiften,<br />
utan kontrollanten kan välja de skiften som<br />
mäts. Därför är det viktigt att arealerna för alla jordbruksskiften<br />
uppges så riktigt som möjligt. Om arealfelet<br />
för urvalsskiftena är mindre än 3 % utsträcks arealpåföljderna<br />
av övervakningen till att gälla (extrapoleras) också<br />
jordbruksskiften som inte ingår i urvalet. Jordbrukaren<br />
kan godkänna övervakningsresultatet efter urvalet och<br />
extrapoleringen eller också har jordbrukaren rätt att<br />
kräva mätning av alla skiften innan påföljden bestäms.<br />
Om arealfelet efter kontrollen av urvalsskiftena är större<br />
än 3 % breddas övervakningen till att gälla alla skiften.<br />
Om övervakningen leder till att något arealbaserat stöd<br />
minskas, kan jordbrukaren kräva att jordbruksskiftena<br />
mäts med GPS-utrustning eller takymeter. Krav på<br />
denna noggrannare mätning kan endast ställas för sådana<br />
jordbruksskiften, vars vid övervakningen godkända<br />
areal med beaktande av mätnoggrannheten är mindre än<br />
den av jordbrukaren uppgivna arealen och vilka inte vid<br />
första övervakningsbesöket har uppmätts med erfordrad<br />
noggrannhet. Också efter det att protokollet har undertecknats<br />
har jordbrukaren rätt att kräva en noggrannare<br />
mätning av sådana jordbruksskiften. Kravet på en noggrannare<br />
mätning bör dock framställas innan de första<br />
arealbaserade stöden för året i fråga har betalats till gården<br />
eller senast inom två veckor från det att jordbrukaren<br />
har fått övervakningsresultatet för kännedom. Noggrannare<br />
mätning kan inte krävas om oklarheterna hänför sig<br />
till växtart eller odlingssätt, inte arealer. Jordbrukaren<br />
kan godkänna övervakningspåföljderna också utan noggrannare<br />
mätning.
Växtarten kontrolleras för alla jordbruksskiften som valts<br />
till övervakning. Om det vid övervakningen konstateras att<br />
grödan på jordbruksskiftet hör till en annan växtartsgrupp<br />
än den uppgivna, förkastas jordbruksskiftet för stödet i<br />
fråga. Växtartsgrupperna består av växter med samma<br />
stödnivå. Undantag utgörs av situationer som kan tolkas<br />
som uppenbart misstag. För de nationella stödens del, där<br />
övervakningsresultatet uträknas stödtypsvis, leder utbytt<br />
gröda till förkastande av jordbruksskiftet om den konstaterade<br />
grödan inte berättigar till den ansökta stödnivån.<br />
Förutom växtarten kontrolleras stödvillkor i anslutning<br />
till stödtyp samt de allmänna villkoren gällande<br />
odlingens intensitet. Stödvillkoren presenteras närmare i<br />
respektive kapitel.<br />
13.3 Övervakningspåföljder för de<br />
arealbaserade stöden<br />
13.3.1 Uträkning av övervakningsresultat<br />
och påföljderna av arealfel<br />
Efter att jordbruksskiftena uppmätts och de övriga<br />
punkterna kontrollerats, uträknas övervakningsresultatet<br />
växtartsgruppsvis för gårdsstödet, miljöstödet och kompensationsbidraget.<br />
Övervakningsresultatet för stödet<br />
för stärkelsepotatis, EU-stödet för produktion av timotejfrö,<br />
bidraget för proteingrödor och produktionsbidraget<br />
för jordbruksgrödor räknas ut per stödtyp. Övervakningsresultatet<br />
uträknas per stödtyp också i fråga om<br />
de nationella arealbaserade stöden. Dessa stödtyper är<br />
den nationella tilläggsdelen till kompensationsbidraget,<br />
stöd till unga jordbrukare, nordligt hektarstöd, allmänt<br />
hektarstöd, nationellt stöd för sockerbeta, hektarstöd för<br />
husdjursgårdar, stöd för specialgrödor i södra Finland<br />
och nationellt stöd för potatisproduktion samt även<br />
nationellt hektarbaserat utsädesstöd om kommissionen<br />
beviljar tillstånd för stödet <strong>2010</strong>.<br />
Ett villkor för de direktstöd som EU finansierar helt<br />
och hållet är att jordbrukaren skall uppge all jordbruksmark<br />
som är i hans eller hennes besittning, oberoende<br />
av om stöd för den söks eller ej. Skyldigheten att uppge<br />
jordbruksmarken gäller inte arealer som understiger<br />
minimistorleken för basskiften, dvs. 0,05 ha. Om det<br />
vid övervakningen konstateras att all jordbruksmark<br />
(separata basskiften) inte har uppgetts vid ansökan om<br />
stöd och skillnaden mellan den anmälda arealen och den<br />
konstaterade arealen (= anmäld areal + arealen av de<br />
skiften som inte har anmälts) överstiger 3 %, kommer alla<br />
direktstöd som EU finansierar helt och hållet att minskas<br />
med högst 3 %.<br />
Påföljder vid arealfel<br />
• De vid övervakningen godkända jordbruksskiftesarealerna<br />
adderas växtartsgruppsvis eller stödtypsvis<br />
och skillnaden mellan den anmälda och den godkända<br />
arealen jämförs med den godkända arealen. Om den<br />
areal som godkänts vid övervakningen är större än<br />
den areal som jordbrukaren uppgett, utbetalas stödet<br />
enligt den areal jordbrukaren uppgett.<br />
• Om de anmälda stödrättigheterna och den anmälda<br />
arealen avviker sinsemellan beräknas arealskillnaden<br />
enligt det lägre antalet.<br />
• Om skillnaden mellan den areal som anmälts växtartsgruppsvis<br />
eller stödtypsvis och den areal som<br />
godkänts vid övervakningen utgör högst 3 % av den<br />
godkända arealen, men dock högst 2 ha, betalas stödet<br />
enligt den vid övervakningen godkända arealen.<br />
Denna nedskärning av stödet kan verkställas också då<br />
endast en del av jordbruksskiftena inom växtartsgruppen<br />
eller stödtypen uppmätts.<br />
• Om skillnaden mellan den areal som anmälts för en<br />
växtartsgrupp och den areal som godkänts är mer<br />
än 3 % av den godkända arealen eller över 2 ha, men<br />
högst 20 %, dras den dubbla konstaterade överskridningen<br />
av från den godkända arealen, dvs. det<br />
föranleder sanktion. För gårdsstödets del sänks stödet<br />
med sanktionsprocenten. Vid den stödtypsvisa övervakningen<br />
av de nationella stöden leder ett arealfel av<br />
nämnd storlek till att den konstaterade överskridningen<br />
dras av från den godkända arealen. Den nationella<br />
tilläggsdelen till kompensationsbidraget och hektarstödet<br />
för husdjursgårdar kan dock betalas för högst<br />
samma areal som kompensationsbidraget och för<br />
motsvarande förbindelseperiod.<br />
• Om skillnaden är större än 20 %, betalas ifrågavarande<br />
växtartsgrupp inga direktstöd eller EU-delfinansierade<br />
stöd.<br />
• Om arealfelet för någon stödtyp inom de nationella<br />
stöden är större än 20 %, men mindre än 50 %, dras<br />
den dubbla arealskillnaden av från den godkända<br />
arealen. Om arealfelet är större än 50 % betalas inget<br />
nationellt stöd. Mycket vårdslöst utförda växtartsanmälningar<br />
kan leda till att de nationella stöden<br />
minskas med 10–50 %.<br />
• Stödrättigheter som beviljats utan grund kan också<br />
behöva rättas till vid övervakningen. Då riktas återkraven<br />
för gårdsstödets del mot åren 2006–2009.<br />
13<br />
111
112<br />
Exempel:<br />
Övervakningsresultatet räknas ut växtartsgruppsvis eller<br />
stödtypsvis (nationella stöd). Den godkända arealen<br />
inom växtartsgruppen eller stödtypen avviker i exemplet i<br />
tabell 1 mer än 3 % från den anmälda (avvikelsen räknas ut<br />
på basis av godkänd areal). Av denna anledning minskas<br />
den dubbla avvikelse som konstaterats inom växtartsgruppen<br />
från den vid övervakningen godkända arealen.<br />
Tabell 1. Uträkning av övervakningsresultaten enligt växtartsgrupp och stödtyp.<br />
Antagande: Jordbrukaren har 50 normala stödrättigheter fastställda. Gården ligger<br />
i stödregion C<br />
Jordbrukaren<br />
uppgett<br />
Godkänt vid<br />
övervakningen<br />
Konstaterad<br />
skillnad ha<br />
I fråga om bidraget från proteingrödor är skillnaden mellan<br />
anmält och godkänt mer än 20 %, så stöd betalas inte<br />
alls. Inom de nationella stöden dras endast den konstaterade<br />
skillnaden av från stödtypens (allmänt hektarstöd)<br />
godkända areal. Om skillnaden mellan godkänd och anmäld<br />
areal växtartsgruppsvis eller stödtypsvis skulle vara<br />
mindre än tre procent av den godkända arealen, skulle<br />
stödet betalas ut enligt den godkända arealen.<br />
Konstaterad<br />
skillnad %<br />
Arealsanktion<br />
%<br />
Areal, för<br />
vilken<br />
betalas<br />
Gårdsstöd<br />
Produktions-<br />
50,00 47,80 -2,20 - 4,60 - 9,21 43,40<br />
bidrag för<br />
jbrgrödor<br />
3,00 3,20 0,20 6,25 0,00 3,00<br />
LFA-stöd 50,00 47,80 - 2,20 - 4,60 - 9,21 43,40<br />
Miljöstöd 50,00 47,80 -2,20 - 4,60 - 9,21 43,40<br />
Bidrag för<br />
proteingrödor<br />
LFA:s natio-<br />
2,0 1,6 - 0,40 -25,00 -100,00 0,0<br />
nellatilläggsdel Nationellt<br />
50,00 47,80 - 2,20 - 4,60 - 9,21 43,40<br />
allmänt hektarstöd<br />
50,00 47,80 - 2,20 - 4,60 - 4,60 45,60<br />
13.3.2 Påföljder av att villkor försummas<br />
Förutom stödminskning som sker på grund av arealfel<br />
kan stöden minskas på grund av att stödvillkoren försummats.<br />
När påföljderna för försummelse av villkoren för<br />
miljöstödet för programperioden 2007–2013 fastställs,<br />
tas hänsyn till försummelsens allvar, omfattning och<br />
varaktighet. Försummelse av ett villkor för basåtgärden i<br />
samband med miljöstödet leder till en påföljd om 1–30 %<br />
av stödet för basåtgärder. Om villkoren för en tilläggsåtgärd<br />
inte har följts, blir stödet för tilläggsåtgärder<br />
föremål för en påföljd om 30–100 % och dessutom påförs<br />
stödet för basåtgärder en påföljd om 1–5 %. Vid lindrigare<br />
försummelser av villkoren kan man ge en anmärkning<br />
och övervaka uppfyllandet av villkoret på nytt senare.<br />
Försummelse av villkoren för avtal om miljöspecialstöd<br />
orsakar en påföljd om 1–100 % för stödet för avtalet om<br />
specialstöd samt en försummelse om 1–5 % för stödet för<br />
basåtgärder. I punkt 13.7.2 berättas närmare om uppsåtlighet.<br />
Tvärvillkoren skall följas inom gårdsstödet, bidraget<br />
för proteingrödor, produktionsbidraget för jordbruksgrödor,<br />
EU-stödet för produktion av timotejfrö, stödet<br />
för stärkelsepotatis, den nationella tilläggsdelen till<br />
kompensationsbidraget, hektarstödet för husdjursgårdar<br />
samt förbindelserna om miljöstöd (programperioden<br />
2007–2013) och kompensationsbidrag. I samband med<br />
nordliga hektarstöd skall de krav på god jordbrukshävd<br />
och goda miljöförhållanden som förutsätts i tvärvillkoren<br />
följas. Närmare uppgifter om vilka verkningar övervakningen<br />
av tvärvillkoren har ingår i punkt 13.8.
13.4 Övervakning av stöd som<br />
betalas på basis av djur<br />
13.4.1 Övervakningsförpliktelse<br />
EU:s djurbidrag<br />
Minst 5 % av de gårdar som ansökt om EU:s nötkreatursbidrag<br />
(för tjurar, stutar, dikor och dikokvigor) och<br />
bidrag för mjölkkor i stödregion A och B, gårdar som<br />
ingått avtal om uppfödning av lantraser samt gårdar<br />
som förbundit sig till stödet för djurens välbefinnande<br />
övervakas genom gårdsbesök. Av de gårdar som ansökt<br />
om bidrag per tacka kontrolleras 10 %.<br />
Gårdarna väljs till övervakning ur centralregistret genom<br />
riskanalys och slumpmässigt urval. Också ELY-centralen<br />
kan välja ut gårdar för övervakning. Vilken gård som<br />
helst som ansökt om stöd kan väljas ut för övervakning<br />
under stödåret. Om det vid gårdsövervakningarna framkommer<br />
betydande regelvidrigheter på något område<br />
bör övervakningarna utökas.<br />
EU:s nötkreatursbidrag och bidrag för mjölkkor övervakas<br />
gårdsvis. Under gårdsbesöket övervakas alla bidragsdjur<br />
på gården.<br />
Nationella husdjursstöd<br />
Minst 5 % av de gårdar som ansökt om nationella stöd för<br />
nötkreatur övervakas genom gårdsbesök. Målsättningen<br />
är att de nationella stöden för nötkreatur och tackor övervakas<br />
i samband med övervakningen av EU:s djurbidrag.<br />
De gårdar som ansökt om nationellt husdjursstöd för<br />
hästar eller hongetter, frikopplat stöd för svin- och fjäderfähushållning<br />
eller kompensation för strukturförändringar<br />
bildar ett eget övervakningsurval. 10 % av gårdarna<br />
som ansökt om stöd för dessa djur övervakas årligen.<br />
Nationellt produktionsstöd för mjölk<br />
Gårdar som ansökt om nationellt produktionsstöd<br />
för mjölk övervakas i samband med övervakningen av<br />
mejeriernas bokföring och mjölkuppsamlingsbilarna.<br />
Minst 2 % av producenterna övervakas för den aktuella<br />
kvotperiodens del.<br />
Av direktförsäljarna av mjölk övervakas årligen 1 % av<br />
de producenter vars individuella kvot och direktförsäljning<br />
av mjölk/mjölkprodukter är mindre än 5 000 kg per<br />
produktionsperiod. Av andra direktförsäljare av mjölk<br />
övervakas minst 5 %.<br />
När det gäller nationella stöd ingår bestämmelser om<br />
övervakningspåföljder i lagen om nationella stöd till<br />
jordbruket och trädgårdsodlingen 1559/2001.<br />
13.4.2 Gårdsövervakning<br />
Vid gårdsövervakningen bör producenten visa nötkreatursförteckningen<br />
och andra erfordrade dokument över<br />
djuren såsom kvitton på köp och försäljning för kontrollanten.<br />
Vid gårdsövervakning av EU:s djurbidrag<br />
kontrolleras:<br />
• öronmärkningen av nötkreatur<br />
• registreringen av nötkreatur<br />
• att nötkreatursförteckningen på gården är à jour<br />
• att djuren för vilka ansökts om bidrag för nötkreatur<br />
och bidrag för mjölkkor uppfyller villkoren för bidragets<br />
beviljande (ålder, kalvning, kön, ras)<br />
• öronmärkning, djurförteckning, registreringsuppgifter<br />
och djurhållningstid för fårens del<br />
Vid gårdsövervakning av stödet för djurens välbefinnande<br />
kontrolleras:<br />
• att det antal djur som anmälts till registren stämmer<br />
• hälsovårdsavtalet samt veterinärbesöken<br />
• genomförandet av hälsovårdsplanen<br />
• reservplanerna med avseende på driftsstörningar<br />
• eventuella tilläggsvillkor som gården förbundit sig vid<br />
Vid gårdsövervakning av nationella husdjursstöd<br />
kontrolleras:<br />
• bokföringen över djuren på gården (att bokföringen<br />
stämmer överens med stödansökan och verifikat på<br />
köp och försäljning av djur)<br />
• öronmärkningen av nötkreatur, får och getter<br />
• registreringen av nötkreatur, får, getter, svin och<br />
hästar<br />
• att nötkreatursförteckningen på gården är à jour<br />
• att gårdens svinregister är à jour<br />
• att gårdens får- och getregister är à jour<br />
• djurens stödduglighet på räkningsdagarna<br />
(bl.a. ålder, kön, kalvning/lamning, registrering och<br />
märkning)<br />
• att den 100 dagar långa besittningstiden för hästar<br />
och tackor uppfylls<br />
Sökanden eller dennes företrädare skall på begäran delta<br />
i övervakningen. Producenten bör se till att det finns<br />
tillräckligt hjälp för att övervakningen skall kunna utföras<br />
smidigt och att öronmärkena skall kunna kontrolleras för<br />
13<br />
113
114<br />
alla nötkreatur på gården. Om gårdsövervakningen eller<br />
identifiering av nötkreatur inte kan utföras av en orsak<br />
som beror på producenten eller dennes representant,<br />
mister producenten de djurbidrag som han eller hon har<br />
ansökt om.<br />
Kontroll av nötdjursregistret, nötkreatursförteckningen<br />
och öronmärkena<br />
Nötdjursregistret (ett register som förs av Lantbrukets<br />
Datacentral Ab) och nötkreatursförteckningen skall<br />
uppta följande uppgifter om alla nötkreatur på gården:<br />
• EU-identifikation<br />
• kön<br />
• ras<br />
• användning<br />
• födelsetid<br />
• eventuellt datum för köp eller avlägsnande samt uppgift<br />
om köpare eller säljare<br />
• moderns födelseidentifikation<br />
• djurhållningsplats<br />
Vid gårdsövervakningarna kontrolleras på basis av verifikaten<br />
på gården att uppgifterna i nötkreatursförteckningen<br />
och nötdjursregistret stämmer. Kontrollanten jämför<br />
uppgifterna i nötdjursregistret och nötkreatursförteckningen<br />
med datumen på köp-, försäljnings- och slaktkvitton.<br />
Verifikat över förflyttning av djur, såsom köp- och<br />
försäljningskvitton samt slaktlikvider och veterinärintyg,<br />
bör finnas kontrollanten till handa för övervakningarna.<br />
Anmälningarna till nötdjursregistret (födsel, död, köp,<br />
försäljning) skall göras inom sju (7) dagar från händelsen.<br />
En försenad anmälan kan i vissa fall leda till påföljd. Den<br />
föregående ägarens försenade anmälningar om ett djur<br />
inverkar inte på djurets rätt till bidrag hos den nya ägaren.<br />
Med tanke på spårbarheten för djuret är det viktigt<br />
att alla anmälningar görs inom 7 dagar.<br />
Om anmälan görs på blankett via posten, skall anmälan<br />
vara framme på Lantbrukets Datacentral senast på den<br />
sjunde (7:e) dagen från händelsedatum. Vid gårdsövervakningarna<br />
godkänns inte försenade anmälningar som<br />
lämnats till nötdjursregistret efter att jordbrukaren har<br />
informerats om kommande övervakning. Fel och brister<br />
i nötdjursregistrets uppgifter vilka framkommer vid<br />
gårdsövervakning leder till att bristfälligt registrerade<br />
djur förkastas vid övervakningen.<br />
Producenterna får sig tillsända en nötkreatursförteckning<br />
sex gånger om året och i dessa kan riktigheten av<br />
de anmälningar som gjorts till nötdjursregistret kon-<br />
trolleras. Om producenten upptäcker fel eller brister<br />
i registeruppgifterna skall de korrigeras så fort som<br />
möjligt. Producenten ansvarar också för de uppgifter<br />
som lämnats av en tredje part om han eller hon har varit i<br />
tillfälle att kontrollera dem.<br />
Anteckningarna i gårdens nötkreatursförteckning<br />
(födsel, död, köp, försäljning osv.) skall göras inom tre<br />
(3) dagar från händelsen. Den nötkreatursförteckning<br />
som sänts i mars innehåller uppgifter om alla de nötkreatur<br />
som varit vid liv från och med början av föregående<br />
år. Mars månads nötkreatursförteckning samt verifikat<br />
skall bevaras på gården åtminstone ansökningsåret ut<br />
samt de fyra därpå följande åren (i fråga om nationella<br />
stöd ansökningsåret och de tre påföljande åren).<br />
Övriga nötkreatursförteckningar innehåller endast uppgifter<br />
om de djur som varit vid liv under ifrågavarande<br />
period. Om producenten använder dessa förteckningar<br />
som gårdens officiella nötkreatursförteckning, skall de<br />
bevaras på gården åtminstone ansökningsåret ut samt<br />
de fyra därpå följande åren (i fråga om nationella stöd<br />
ansökningsåret och de tre påföljande åren).<br />
Alla nötkreatur på gården skall vara öronmärkta på korrekt<br />
sätt. Öronmärkningen skall utföras senast 20 dagar<br />
efter födelsen.<br />
13.4.3 Övervakning av märknings och<br />
registreringssystemen för<br />
nötkreatur, svin och får/getter<br />
Bakgrund<br />
Märknings- och registreringssystemen för nötkreatur,<br />
svin och får/getter har i främsta rummet byggts upp<br />
för att förebygga allvarliga djursjukdomar. Märknings-<br />
och registreringsplikten gäller även sådana gårdar och<br />
djurhållare som inte ansöker om några husdjursstöd,<br />
men som håller minst ett djur av nämnda djurarter. Från<br />
ingången av 2005 ingår kraven på märkning och registrering<br />
av nötkreatur, svin och får/getter i tvärvillkoren i<br />
samband med direkta EU-stöd.<br />
Övervakning av märkningen och registreringen av<br />
nötkreatur<br />
EU-förordningarna förutsätter att registrering och<br />
märkning av alla nötkreatur (tama nöt, bison) granskas<br />
genom gårdsbesök på minst 5 % av alla gårdar som håller<br />
nötkreatur. Förutom gårdsövervakningar utförs även s.k.<br />
administrativa övervakningar (korsgranskningar), vid<br />
vilka man kontrollerar bl.a. om händelserna som gäller
djur (t.ex. födslar, köp eller avlägsnande) anmälts till<br />
nötdjursregistret inom utsatt tid. Om gården upprepade<br />
gånger överskrider tidsfristerna för lämnandet av anmälningar<br />
eller om uppgifterna i anmälningarna uppvisar<br />
stora brister, granskas gården genom gårdsbesök.<br />
Vid gårdsbesöket granskas för alla nötkreatur åtminstone<br />
följande:<br />
• om djuren öronmärkts på behörigt sätt<br />
• om djuren upptas i nötkreatursförteckningen på<br />
gården, om förteckningen upptar alla uppgifter som<br />
krävs och om uppgifterna är korrekta<br />
• om djuren registrerats under vederbörande djurhållningsplatssignum<br />
i nötdjursregistret, om registret<br />
upptar alla uppgifter som behövs och om uppgifterna<br />
är korrekta<br />
• om uppgifterna om djuren anmälts till nötdjursregistret<br />
inom utsatt tid<br />
Brister i märkningen eller i anmälan av djuruppgifter till<br />
nötdjursregistret kan leda till begränsningar gällande förflyttning<br />
av enskilda djur eller hela besättningen. I dessa<br />
fall får inga djur vare sig föras till gården eller avlägsnas<br />
från gården ens för att slaktas.<br />
Övervakning av märkningen och registreringen<br />
av svin samt får/getter<br />
På svingårdarna kontrolleras att gården registrerats,<br />
registreringen av djurhållningsplatser, märkningen av<br />
svinen, anmälan om förflyttningar och djurantal till svinregistret<br />
samt förandet av djurförteckning.<br />
På får/getgårdarna kontrolleras att gården registrerats,<br />
registreringen av djurhållningsplatser, märkningen av<br />
fåren/getterna, förandet av djurförteckning, att får- och<br />
getregistret är à jour samt förflyttningarna av djur. Får<br />
och getter övervakas som individer.<br />
13.4.4 Förbjudna ämnen eller olaga<br />
innehav av sådana<br />
Sökanden får inte vid uppfödning eller skötsel av sina<br />
djur använda ämnen som avses i jord- och skogsbruksministeriets<br />
förordning nr 847/2008 (om förbud mot<br />
eller begränsning av användningen av vissa läkemedelssubstanser<br />
i fråga om djur) (stilbener och stilbenderivat<br />
samt deras salter och estrar, ämnen som har tyreostatisk<br />
verkan, 17-beta-estradiol och dess esterderivat, bovint<br />
somatotropin och dess derivat samt beta-agonister).<br />
Om vården av produktionsdjur kräver det får en veterinär<br />
använda vissa ämnen med östrogen, androgen och<br />
gestagen verkan samt beta-agonister. Förbjudna är också<br />
nitrofuraner, kloramfenikol, dapson, ronidazol, dimetridazol,<br />
metronidazol, kloroform, klorpromazin, kolkicin<br />
samt Aristolochi spp. eller dess derivat. De ovan nämnda<br />
ämnena får endast användas för hästar i vilkas hästpass<br />
eller identifikationsdokument det har antecknats att slakt<br />
av hästen till livsmedel är förbjuden.<br />
Användningen av följande mikrobläkemedel till djur är<br />
också förbjuden: avoparcin, vankomycin, teikoplanin,<br />
virginiamycin, tredje och fjärde generationens cefalosporiner,<br />
rifampicin, rifabutin, moxifloxacin, ofloxacin,<br />
levofloxacin, gatifloxacin, tigecyklin, mupirocin, telitromycin,<br />
daptomycin, linezolid, kinupristin-dalfopristin,<br />
karbapenemer och monobaktamer med vissa undantag.<br />
Sökanden får inte heller inneha dessa läkemedelssubstanser<br />
om inte en veterinär har skrivit ut dem för behandling<br />
av djuren.<br />
Om det konstateras rester av förbjudna ämnen i sökandens<br />
djur eller om det på sökandens gård hittas förbjudna<br />
ämnen eller olaga innehav av ämnen i vilken form som<br />
helst, kan inga djurbaserade nationella stöd eller EU:s<br />
djurbidrag betalas till sökanden under det kalenderår<br />
då upptäckten görs. Iakttagandet av lagstiftningen om<br />
förbjudna ämnen eller illegalt innehav av ämnen är också<br />
en del av tvärvillkoren och överträdelser inverkar därmed<br />
på alla EU:s direktstöd, kompensationsbidrag och på<br />
miljöstöd för programperioden 2007–2013.<br />
Om det vid gårdsövervakning än en gång konstateras att<br />
producenten fortfarande använder eller i sin besittning<br />
håller förbjudna ämnen som stimulerar djurens tillväxt,<br />
utesluts han eller hon från EU:s djurbidrag för det år då<br />
upptäckten görs samt de fyra därpå följande kalenderåren.<br />
13.4.5 Administrativ övervakning och<br />
korsgranskningar<br />
Administrativ övervakning innebär jämförande av uppgifterna<br />
i olika källor och register, såsom jämförande av<br />
uppgifter som sökanden gett vid ansökan med uppgifterna<br />
i nötdjursregistret eller med uppgifterna i andra<br />
ansökningar (korsgranskning). Genom korsgranskningarna<br />
strävar man efter att försäkra sig om att bl.a.<br />
ansökningsuppgifterna är korrekta och att bidragsdjuren<br />
har registrerats på tillbörligt sätt.<br />
Korsgranskningen ger som resultat en förteckning över<br />
djur vilka enligt övervakningskörningen inte uppfyller<br />
13<br />
115
116<br />
stödvillkoren. Förteckningen tar upp djurets födelseidentifikation,<br />
uppgifter om gården samt andra uppgifter som<br />
behövs för utredning av ärendet.<br />
Korsgranskningslistorna sänds till ELY-centralerna<br />
för utredning av om djuren på listan är berättigade till<br />
bidrag. Om det på basis av utredningarna kan väntas att<br />
det stöd som betalas till odlaren minskas, leder det till<br />
gårdsbesök eller skriftlig kontakt med odlaren (brev för<br />
hörande).<br />
13.5 Övervakningspåföljder för<br />
djurstödens del<br />
13.5.1 Förkastande av djur vid<br />
övervakning<br />
Vid gårdsövervakningar kan ett djur förkastas:<br />
• på grund av felaktiga eller bristfälliga registeruppgifter<br />
(nötdjursregister, nötkreatursförteckning och<br />
svinregister)<br />
• för att stödvillkoren inte uppfylls eller<br />
• på grund av felaktig öronmärkning.<br />
Om det vid övervakningen konstateras att uppgifterna i<br />
det av producenten uppdaterade gårdsregistret (nötkreatursförteckningen)<br />
innehåller fel (dvs. uppgiften<br />
finns, men den är felaktig) eller brister (uppgiften har inte<br />
antecknats) angående djuren, kan dessa fel godkännas<br />
vid den första övervakningen. Om det vid en övervakning<br />
som utförs inom påföljande 24 månader upptäcks<br />
motsvarande fel i gårdens nötkreatursförteckning,<br />
godkänns de inte längre, utan djur med fel förkastas vid<br />
övervakningen.<br />
Fel eller brister i uppgifterna i nötdjursregistret som<br />
framkommer vid övervakning leder till att djuret förkastas<br />
vid övervakningen, även om djuret i övrigt skulle vara<br />
berättigat till stöd. Stödet utbetalas minskat med ett<br />
sanktionsbelopp.<br />
13.5.2 Övervakningspåföljder inom EU:s<br />
djurbidrag<br />
EU:s djurbidrag har identiska räkneregler när det gäller<br />
fel i antalet djur.<br />
Om det vid gårdsövervakning och/eller korsgranskning<br />
blir nödvändigt att förkasta bidragsdjur, leder detta<br />
förutom till att producenten mister bidragen för de<br />
förkastade djuren även till sanktionering av de stöd som<br />
betalas. Vid sanktioneringen behandlas de djur för vilka<br />
ansökts om bidrag för nötkreatur och bidrag för mjölkkor<br />
som en enhetlig grupp.<br />
Uträknandet av sanktionsprocenten för bidragsdjur:<br />
Bidragsdjur med fel under kalenderåret x 100<br />
Bidragsdjur som konstaterats vara stödberättigande (felfria)<br />
och för vilka gården har ansökt om EU-djurbidrag<br />
Sanktionsprocentens inverkan på det stöd som<br />
betalas till gården:<br />
De EU-bidrag för nötkreatur (för tjurar, stutar, dikor<br />
och dikokvigor), mjölkkor och EU-delfinansierat stöd för<br />
djurens välbefinnande som sökts/betalts under kalenderåret<br />
minskas:<br />
a) om de felaktiga bidragsdjurens antal under kalenderåret<br />
varit högst 3:<br />
• i enlighet med sanktionsprocenten<br />
• inget bidrag för ansökningsåret betalas, om påföljderna<br />
beror på avsiktliga överträdelser<br />
• om sanktionsprocenten är större än 20 och påföljderna<br />
beror på avsiktliga överträdelser, leder detta förutom<br />
förlust av bidragen till en treårig summakarens<br />
(= alla bidrag som utbetalas under de tre påföljande<br />
åren minskas tills man uppnår det eurobelopp som<br />
skulle ha betalats till gården, se punkt 13.7.1).<br />
b) om de felaktiga bidragsdjurens antal är fler än 3:<br />
• med sanktionsprocenten, om den är högst 10<br />
• med den dubbla sanktionsprocenten, om sanktionsprocenten<br />
är större än 10 men mindre än 20<br />
• alla nötkreatursbidrag under ansökningsåret förkastas<br />
om sanktionsprocenten är större än 20 eller om påföljderna<br />
beror på avsiktliga överträdelser<br />
• om sanktionsprocenten är större än 50 eller om sanktionsprocenten<br />
är större än 20 och påföljderna beror<br />
på avsiktliga överträdelser, leder detta förutom förlust<br />
av bidragen till en treårig summakarens.<br />
De djur som ingår i ansökan och som förkastats vid<br />
övervakning av bidraget per tacka minskar det tackbidrag<br />
som utbetalas. Vid fastställandet av påföljder inom<br />
tackbidrag tillämpas dock inte undantaget gällande<br />
tre förkastade bidragsdjur, utan påföljden fastställs<br />
direkt utgående från förhållandet mellan förkastade och<br />
godkända bidragsdjur å ena sidan och den uträknade<br />
procentsatsen å andra sidan. Minskningen skärps i enlighet<br />
med sanktionsprocenten på samma sätt som inom<br />
nötkreatursbidragen.
I avsiktliga fall med sanktioner över 20 procent och<br />
i samtliga fall med sanktioner över 50 procent riktas<br />
övervakningspåföljderna mot alla EU-bidrag för nötkreatur<br />
och bidrag för mjölkkor som redan har sökts under<br />
det aktuella stödåret och som kommer att sökas efter<br />
kontrollen. Dessutom påförs gården en tre år lång summakarens.<br />
Om övervakningspåföljderna stannar under<br />
20 procent drabbar sanktionerna det aktuella stödårets<br />
bidrag för nötkreatur och bidrag för mjölkkor. De påföljder<br />
som övervakningen av tvärvillkor föranleder sänker<br />
också de EU-djurbidrag som ska betalas ut.<br />
13.5.3 Övervakningspåföljder inom de<br />
nationella husdjursstöden<br />
Nordligt husdjursstöd och nationellt husdjursstöd<br />
till södra Finland (förutom nationella stöd för<br />
svin- och fjäderfähushållning)<br />
Vid övervakning av de nationella husdjursstöden kontrolleras<br />
att de djurantal som producenten uppgett i ansökan<br />
överensstämmer med gårdens bokföring av djuren.<br />
Om det vid övervakning konstateras att det vid tidpunkten<br />
för fastställande av stöd (räkningsdag/räkningsdagar eller<br />
annan tidpunkt för fastställande av stöd) finns färre djur<br />
på gården än vad som anmälts, uträknas antalet stödberättigande<br />
djur inom ifrågavarande djurgrupp på nytt.<br />
Om skillnaden mellan det i stödansökan anmälda och det<br />
vid övervakningen konstaterade djurantalet/det genomsnittliga<br />
djurantalet i förhållande till det vid övervakningen<br />
konstaterade antalet inom djurgruppen är:<br />
• högst 5 % eller högst två djur, fastställs stödet på basis<br />
av det djurantal som konstaterats vid övervakningen;<br />
• större än 5 % men högst 20 % eller om skillnaden är<br />
över 2 eller högst 4 djur, fastställs stödet på basis av<br />
det antal som erhålls då man drar av skillnaden mellan<br />
det vid övervakningen konstaterade antalet och det<br />
i stödansökan anmälda antalet från det vid övervakningen<br />
konstaterade antalet;<br />
• större än 20 % men högst 40 %, fastställs stödet på basis<br />
av det antal som erhålls då man drar av den dubbla<br />
skillnaden mellan det vid övervakningen konstaterade<br />
antalet och det i stödansökan anmälda antalet från det<br />
vid övervakningen konstaterade antalet, eller<br />
• större än 40 %, antecknas det djurantal som ligger till<br />
grund för stödet som noll.<br />
Om skillnaden leder till olika slutresultat beroende på om<br />
den uttrycks i antal djur eller i procent, används det för<br />
producenten fördelaktigare resultatet vid övervakningen.<br />
Exempel 1.<br />
Gården har ansökt om nationellt husdjursstöd för 10<br />
avelsston. Vid gårdsövervakning konstateras att det<br />
finns 8 stödberättigande djur.<br />
Påföljdsprocent:<br />
Förkastade stöddjur = Skillnaden mellan ansökt och<br />
konstaterat 10 – 8 = 2<br />
Förkastade stöddjur / godkända stöddjur x 100 <br />
2 / 8 x 100 = 25 %<br />
Vid övervakningen godkänns 4 avelsston<br />
(8 – 2 x (10 - 8) = 4).<br />
Stöd betalas inte för sådana djur, vilka inte alls upptas i någon<br />
bokföring eller om det på basis av bokföringen av djur<br />
på gården inte tillförlitligt går att reda ut antalet stödberättigande<br />
djur vid tidpunkten för fastställande av stöd.<br />
Om sökanden har anmält antalet djur särskilt vårdslöst,<br />
betalas inget stöd. En uppsåtligt felaktig anmälan av<br />
djurantalet kan förutom förlorade stöd leda till straffrättsliga<br />
påföljder.<br />
Från produktionen frikopplat stöd<br />
för svin- och fjäderfähushållning<br />
När det gäller frikopplade stöd för svin- och fjäderfähushållning<br />
inverkar bl.a. uppfyllandet av djurtäthetskraven i<br />
fråga om LFA:s nationella tillägg på övervakningspåföljderna.<br />
Om djurtätheten inte uppfylls betalas inget stöd.<br />
Brister i anmälningarna till svinregistret kan leda till<br />
att hela stödet går förlorat. En försummelse kan också<br />
minska andra jordbruksstöd som beviljas gården, exempelvis<br />
via tvärvillkoren.<br />
Kompensation för strukturförändringar<br />
inom svin- och fjäderfähushållningen<br />
Jordbruksutövningen inverkar på övervakningspåföljderna<br />
för kompensation för strukturförändringar; gården måste<br />
bedriva jordbruk år <strong>2010</strong>. Om jordbruket har lagts ner helt<br />
och hållet beviljas ingen kompensation för strukturförändringar.<br />
En sökande som får LPA:s avträdelsestöd kan inte<br />
heller få kompensation för strukturförändringar.<br />
13.5.4 Övervakningspåföljder inom<br />
stödet för djurens välbefinnande<br />
Påföljderna av övervakning av djurantalet riktar sig mot<br />
hela den stödsumma som betalas till jordbrukaren.<br />
Påföljderna av övervakning av grundvillkoren riktar sig<br />
mot det stöd som beviljas enligt grundvillkor.<br />
13<br />
117
118<br />
Påföljderna av övervakning av grundvillkoren varierar<br />
från grundvillkor till grundvillkor.<br />
Påföljd med anledning av hälsovårdsavtalet 30 %<br />
Påföljd med anledning av hälsovårdsbesök 15 % / gårdsbesök<br />
som saknas<br />
Påföljd med anledning av sjukdomsskydd<br />
på gårdsnivå 25 %<br />
Partiell påföljd med anledning av sjukdomsskydd<br />
på gårdsnivå 5–15 %<br />
Påföljd med anledning av utfodring och skötsel<br />
av djuren 5–100 %<br />
Påföljd med anledning av beredskap för funktionsstörningar<br />
på gården 20 %<br />
Partiell påföljd med anledning av beredskap för funktionsstörningar<br />
på gården 5–15 %<br />
Om ett tilläggsvillkor underkänns leder det alltid till<br />
att det stöd som beviljats för tilläggsvillkoret avslås och<br />
dessutom minskas stödet för grundvillkoret med 5 %.<br />
Inget stöd för djurens välbefinnande betalas om de minskningar<br />
av stödet som gäller grundvillkoren och som beror<br />
på annat än antalet djur överskrider 50 procent.<br />
Om försummelsen att iaktta stödvillkoren beror på<br />
uppsåtliga överträdelser går stödtagaren miste om alla<br />
stöd som han eller hon skulle ha fått under det berörda<br />
landsbygdsfondåret och året därpå.<br />
13.6 Beaktande av<br />
djurskyddslagstiftningen vid<br />
utbetalning av stöd<br />
Överträdelse av djurskyddsbestämmelserna kan leda<br />
till beskärning av alla de stöd för vilka iakttagandet av<br />
tvärvillkor är ett krav. Därmed kan bl.a. gårdsstödet,<br />
miljöstödet, kompensationsbidraget, stödet för djurens<br />
välbefinnande och vissa nationella stöd sanktioneras om<br />
djurskyddsbestämmelserna inte följs.<br />
EU:s djurbidrag och stödet<br />
för djurens välbefinnande<br />
Det gäller att dra försorg om djurens välbefinnande i<br />
enlighet med djurskyddsbestämmelserna. Om det vid<br />
gårdsövervakningen konstateras att djuren sköts eller<br />
behandlas i strid med djurskyddslagen (247/1996) eller de<br />
bestämmelser eller föreskrifter som utfärdats med stöd<br />
av den, anmäls iakttagelsen omedelbart till kommunens<br />
veterinär, hälsoinspektören eller polisen. Kommunens<br />
landsbygdsnäringsmyndighet avbryter utbetalningen av<br />
EU:s djurbidrag när han eller hon får kännedom om att<br />
sökanden misstänks för djurskyddsbrott eller djurskyddsförseelse<br />
och ärendet har förts till åklagaren för prövning.<br />
I överensstämmelse med tvärvillkoren leder brott mot<br />
djurskyddsbestämmelserna till att alla EU:s direktstöd<br />
skärs ned. Därmed sanktioneras bl.a. gårdsstödet om<br />
djurskyddsbestämmelserna inte iakttas.<br />
Utbetalningen av stöd för djurens välbefinnande avbryts,<br />
om det på sökandens gårdsbruksenhet har utförts tillsyn<br />
som gäller produktionsdjur eller någon annan tillsyn och<br />
det som ett resultat av detta på initiativ av djurskyddsmyndigheten<br />
har inletts åtalsprövning. Om sökanden<br />
döms för djurskyddsbrott ska stödet för djurens välbefinnande<br />
återkrävas eller inget stöd betalas med början från<br />
det kalenderår under vilket gärningen har uppdagats i<br />
samband med tillsyn och till följd av vilket åtalsprövning<br />
har inletts. Om sökanden samtidigt döms till djurhållningsförbud<br />
betalas inget stöd tills djurhållningsförbudet<br />
upphör att gälla (Lag 1440/2006 18 § och Strafflag<br />
39/1889).<br />
Nationella husdjursstöd<br />
När det gäller nationella husdjursstöd (nationellt<br />
husdjursstöd till södra Finland, nordligt husdjursstöd,<br />
frikopplat stöd för svin- och fjäderfähushållning samt<br />
kompensation för strukturförändringar inom svin- och<br />
fjäderfähushållningen) finns bestämmelser om påföljderna<br />
i lagen om nationella stöd till jordbruket och trädgårdsodlingen<br />
(1559/2001, ändr. 1446/2006, 430/2007,<br />
283/2008 och 301/2009).<br />
Om kommunens landsbygdsnäringsmyndighet får kännedom<br />
om fall där åtalsprövning har inletts på grund av<br />
misstanke om djurskyddsbrott eller djurskyddsförseelse,<br />
avbryter kommunens landsbygdsnäringsmyndighet<br />
stödutbetalningen i fråga om stödet för djurslaget. Det<br />
slutliga beslutet i frågan fattas efter att domstolens beslut<br />
har vunnit laga kraft.<br />
Om sökanden eller en medlem i dennes familjeföretag<br />
döms för djurskyddsbrott eller lindrigt djurskyddsbrott<br />
eller om sökanden eller en medlem i dennes familjeföretag<br />
döms för djurskyddsförseelse och samtidigt åläggs<br />
djurhållningsförbud, beviljas inte stöd för husdjursskötsel<br />
och eventuellt beviljat stöd betalas inte ut för<br />
det stödår då den behöriga myndigheten konstaterat<br />
gärningen som lett till dom. Om den sökande eller en<br />
medlem i hans eller hennes familjeföretag har dömts till<br />
djurhållningsförbud, betalas stöd för husdjursskötsel inte<br />
ut för tiden då förbudet är i kraft och inte heller för tiden<br />
mellan gärningsåret och lagakraftvunnen dom. Utbetal-
ningen av stöden för husdjursskötsel skall beträffande<br />
stöden för djurarten i fråga avbrytas när åtalsprövning<br />
inletts i ärendet. Ett redan beviljat stöd för husdjursproduktion<br />
återkrävs och det kan bestämmas att ränta skall<br />
betalas på det återkrävda beloppet.<br />
Miljöstöd och miljöspecialstöd<br />
för programperioden 2000-2006<br />
För stöd för bas- och tilläggsåtgärder i samband med<br />
miljöstödet, miljöspecialstöd samt den nationella tilläggsdelen<br />
till miljöstödet för programperioden 2000–2006 förutsätts<br />
att man iakttar normal god jordbrukarsed, vilken<br />
omfattar bl.a. djurskyddslagen och djurskyddsförordningen.<br />
Misstanke om djurskyddsförseelse som framkommer<br />
vid övervakning eller på annat sätt leder till administrativ<br />
övervakning av den normala goda jordbrukarseden.<br />
Som en följd av lindrig djurskyddsförseelse minskas<br />
eller återkrävs 1–20 % av stödet för miljöstödets bas- och<br />
tilläggsåtgärder samt specialstöden. Den nationella<br />
tilläggsdelen till miljöstödet minskas med anledning av<br />
en påföljd för miljöstödets del. Om djurskyddsförseelsen<br />
är grov, lämnas stödet för övervakningsåret obetalt eller<br />
återkrävs i sin helhet.<br />
Övervakningens fortskridande vid djurskyddsförseelser<br />
(kompensationsbidrag, stöd för bas- och tilläggsåtgärder<br />
i samband med miljöstödet, miljöspecialstöd):<br />
Misstanke om djurskyddsförseelse ELY-centralen<br />
underrättas ELY-centralen begär utlåtande av<br />
den ansvariga myndigheten (kommunalveterinär,<br />
regionförvaltningsverkets veterinär) Den veterinära<br />
myndigheten besöker gården och ger ett skriftligt<br />
utlåtande om situationen, bl.a. graden av förseelse<br />
ELY-centralen utför en övervakning ELYcentralen<br />
fastställer påföljder för de tidigare nämnda<br />
stöden om djurskyddsförseelse framgår av utlåtandet<br />
(i allvarliga fall utförs brottmålsrannsakan)<br />
13.7 Allvarlig vårdslöshet och<br />
felaktiga anmälningar<br />
En avsiktligt felaktigt uppgjord anmälan kan, förutom<br />
att sökanden mister bidragen, få straffrättsliga påföljder.<br />
Gårdsstöd, bidrag för proteingrödor, kompensationsbidrag,<br />
miljöstöd, den nationella tilläggsdelen till miljöstödet,<br />
den nationella tilläggsdelen till kompensationsbidraget,<br />
EU-stödet för produktion av timotejfrö, stöd för<br />
stärkelsepotatis, nationella hektarbaserade stöd och EU:s<br />
djurbidrag (bidrag för nötkreatur, bidrag för mjölkkor och<br />
bidrag per tacka) betalas inte överhuvudtaget till gården,<br />
om jordbrukaren avsiktligt eller genom grov oaktsamhet<br />
anmält felaktiga uppgifter i stödansökan. Stöd betalas inte<br />
heller, om någon omständighet eller åtgärd för erhållande<br />
av stöd har getts en sådan form som inte motsvarar dess<br />
verkliga natur eller syfte, eller om förutsättningar för erhållande<br />
av stöd har ordnats uteslutande i avsikt att erhålla<br />
stöd i strid med målen för stödsystemen. Se t.ex. kap. 13.4.4<br />
om användningen av förbjudna ämnen vid djuruppfödning.<br />
13.7.1 Tre (3) års summakarens<br />
Om den areal som jordbrukaren anmält i fråga om gårdsstöd,<br />
bidrag för proteingrödor och produktionsbidrag<br />
för jordbruksgrödor avviker från den vid övervakningen<br />
godkända arealen med mer än 50 % på gårdsnivå, fastställs<br />
en treårig summakarens för jordbrukaren.<br />
Detta innebär att inget av ansökningsårets stöd inom<br />
ramen för dessa stödsystem betalas till jordbrukaren.<br />
Dessutom minskas de EU-direktstöd som betalas till<br />
jordbrukaren under de tre påföljande åren med det belopp<br />
som det vid övervakningen förkastade antalet skulle<br />
ha berättigat till.<br />
Om jordbrukaren t.ex. ansökt om gårdsstöd för en<br />
areal om 100 hektar och endast 40 hektar godkänns vid<br />
övervakning, mister han eller hon gårdsstödet för året i<br />
fråga. Dessutom återkrävs stöd för 60 hektar under de<br />
tre därpå följande åren.<br />
Från ingången av 2007 har en treårig summakarens hört<br />
samman med kompensationsbidraget och miljöstödet<br />
(förbindelser för programperioden 2007–2013). Om den<br />
areal i fråga om kompensationsbidrag och miljöstöd som<br />
jordbrukaren uppgett i stödansökan avviker från den vid<br />
övervakningen godkända arealen med mer än 50 %, påförs<br />
jordbrukaren en tre år lång summakarens. Under ansökningsåret<br />
betalas inga stöd alls. Dessutom dras det belopp<br />
som förkastats vid övervakningen av ytterligare en gång<br />
från de kompensationsbidrag, miljöstöd och direktstöd<br />
som kommer till betalning under de tre följande åren.<br />
13.7.2 Uppsåtliga överträdelser<br />
Vid uppsåtliga överträdelser blir påföljderna större än<br />
normalt. Om en jordbrukare avsiktligt uppger för stor<br />
areal kan det ansökta stödet lämnas obetalt om den vid<br />
övervakningen konstaterade arealskillnaden är över 0,5 %<br />
eller över en hektar.<br />
13<br />
119
120<br />
Om det gäller en uppsåtlig överträdelse och den areal för<br />
gårdsstöd, bidrag för proteingrödor, produktionsbidrag<br />
för jordbruksgrödor, miljöstöd och kompensationsbidrag<br />
som uppgetts i stödansökan avviker med mer än<br />
20 % från den vid övervakningen godkända arealen, dras<br />
det belopp som förkastats vid övervakningen av ytterligare<br />
en gång från de stöd som kommer till betalning under<br />
de följande tre kalenderåren.<br />
Om försummelsen att följa stödvillkoren för miljöstöd och<br />
kompensationsbidrag beror på uppsåtliga överträdelser<br />
kan kompensationsbidraget och miljöstöden lämnas obetalda<br />
för det aktuella och det följande kalenderåret.<br />
13.8 Övervakning<br />
av tvärvillkoren <strong>2010</strong><br />
Åtminstone en procent av de jordbrukare som ansöker<br />
om EU:s direktstöd, kompensationsbidrag, miljöstöd<br />
och stöd för djurens välbefinnande (programperioden<br />
2007–2013) övervakas i fråga om iakttagandet av tvärvillkoren.<br />
I fråga om märkning och registrering av djur är<br />
övervakningsmängden dock större.<br />
Under året kan ett flertal tvärvillkorskontroller utföras på<br />
gården. Om möjligt försöker man avlägga gårdsbesöken<br />
i samband med andra kontroller av stöd. Kontrollerna utförs<br />
i regel av ELY-centralernas inspektörer och regionförvaltningsverkens<br />
veterinärer. För varje kontroll fyller<br />
inspektören i ett observationsprotokoll varav framgår de<br />
objekt som kontrollerats och eventuella försummelser.<br />
Om inspektören under gårdsbesöket upptäcker brister<br />
i iakttagandet av tvärvillkoren fyller han eller hon också<br />
i en bilaga för bedömning av försummelserna. I den bedöms<br />
försummelsens allvar, omfattning, varaktighet och<br />
upprepning samt uppsåtlighet. Utifrån dessa faktorer<br />
föreslår inspektören med anledning av försummelsen en<br />
påföljdsprocent som kan vara 1 %, 3 % eller 5 %.<br />
Utöver gårdsbesöket kan kontrollen också utföras på<br />
administrativ väg vid ELY-centralerna eller regionförvaltningsverken.<br />
Den administrativa kontrollen utförs<br />
utifrån de uppgifter jordbrukaren lämnat eller på basis av<br />
observationerna från en annan kontroll på gården. Om<br />
det till exempel i livsmedel som producerats på gården<br />
upptäcks ämnen som strider mot bestämmelserna utförs<br />
en administrativ kontroll av tvärvillkoren för gården.<br />
Kraven<br />
Tvärvillkorskraven är indelade i fyra olika moduler som<br />
kallas för villkorsområden.<br />
Dessa är:<br />
• krav på god jordbrukshävd och goda miljöförhållanden<br />
• miljö (föreskrivna verksamhetskrav 1–5)<br />
• folkhälsa, djurhälsa och växtskydd (föreskrivna verksamhetskrav<br />
6–15)<br />
• djurens välbefinnande (föreskrivna verksamhetskrav<br />
16–18)<br />
Mer information om kraven på god jordbrukshävd<br />
och goda miljöförhållanden samt föreskrivna verksamhetskrav<br />
ingår i kapitel 9 i ansökningsguiden samt i<br />
den separata guiden om tvärvillkor ”Odlingssätt och<br />
miljövillkor” som skickats till gården tillsammans med<br />
ansökningsguiden och dessutom i guiden ”Märkning och<br />
registrering av djur, växtskyddsmedel, foder, livsmedel,<br />
anmälan av djursjukdomar och djurens välbefinnande”.<br />
I bilaga H berättas om uppdateringen av den senare<br />
guiden och om ändringar i övervakningen av kraven.<br />
Stödavdrag<br />
Underlåtelse att följa tvärvillkoren ger upphov till en eller<br />
två påföljdsprocenter som riktar sig mot jordbrukarens<br />
direktstöd som helt finansieras av EU, kompensationsbidragen<br />
för programperioden 2000–2006 och 2007–2013<br />
samt deras nationella tillägg, miljöstödet för programperioden<br />
2007–2013, miljöspecialstöden och stödet för<br />
djurens välbefinnande samt det nationella hektarstödet<br />
till husdjurslägenheter.<br />
Förbindelserna om miljöstöd för programperioden<br />
2000–2006 förutsätter att jordbrukaren iakttar normal<br />
god jordbrukarsed. Man måste uppmärksamma att en<br />
gård som ansöker om gårdsstöd, men har en miljöstödsförbindelse<br />
för programperioden 2000–2006, följer både<br />
tvärvillkoren och normal god jordbrukarsed.<br />
Påföljderna av miljöstödets minimikrav för användning av<br />
gödselmedel och växtskyddsmedel påförs via tvärvillkoren.<br />
Påföljderna riktar sig enbart mot de stöd för programperioden<br />
2007–2013 som betalas ur landsbygdsfonden och de<br />
nationella stöden, och därför kan gården påföras två olika<br />
slutliga påföljdsprocenter. Miljöstödets minimikrav för<br />
användning av gödselmedel hör till villkorsområdet för<br />
miljö och minimikraven för användning av växtskyddsmedel<br />
till villkorsområdet för djurhälsa och växtskydd.<br />
De slutliga påföljdsprocenterna blir klara först i slutet<br />
av <strong>2010</strong> eller början av 2011 när ELY-centralen skickar det<br />
slutliga protokollet över tvärvillkor till jordbrukaren. Det<br />
slutliga protokollet upprättas av ELY-centralens koordinator<br />
för tvärvillkor som sammanställer alla tvärvillkors-
kontroller som utförts under året och fastställer de slutliga<br />
påföljdsprocenterna. I protokollet uppräknas alla försummelser<br />
som upptäckts under kontrollerna. Stödavdragen i<br />
euro framgår av kommunens beslut om stöd eller återkrav<br />
i vilket jordbrukaren kan söka rättelse hos ELY-centralen.<br />
Exempelvis på en gård som ingått miljöstödsförbindelse<br />
och som får gårdsstöd, miljöstöd och kompensationsbidrag<br />
samt nationell tilläggsdel till kompensationsbidraget<br />
till ett sammanlagt belopp om 15 000 euro, utgör en<br />
påföljd om 3 % för försummelse av tvärvillkoren 450 euro.<br />
Det att övervakningen av tvärvillkoren inte har avslutats<br />
hindrar inte utbetalningen av stöd. Om stöd börjar<br />
betalas ut innan övervakningarna av tvärvillkoren blivit<br />
klara, betalas stöd också till de gårdar för vilkas del<br />
övervakningen av tvärvillkor alltjämt pågår. En eventuell<br />
påföljd har då formen av återkrav. Ett stödbeslut som<br />
kommunens landsbygdsnäringsmyndighet sänt är ett<br />
beslut i vilket ändring får sökas, om jordbrukaren önskar<br />
överklaga resultatet av övervakningen av tvärvillkoren.<br />
Hur påföljdsprocenten bildas<br />
På basis av sin bedömning föreslår inspektören en påföljdsprocent<br />
för var och en observerad försummelse. Påföljden<br />
av en försummelse är i regel 3 %. Koordinatorn för tvärvillkor<br />
kan antingen sänka denna procentsats till en procent<br />
eller höja den till fem procent. Om inspektören upptäcker<br />
flera försummelser av samma villkorsområde, bestäms<br />
påföljdsprocenten för villkorsområdet enligt den högsta<br />
föreslagna påföljdsprocenten för en enskild försummelse.<br />
Om fler än en försummelse upptäcks i fråga om olika<br />
villkorsområden fastställs en påföljdsprocent separat<br />
för vart och ett villkorsområde. Påföljdsprocenterna för<br />
de olika villkorsområdena räknas samman. Om ingen<br />
upprepning eller uppsåtlighet förekommer kan påföljden<br />
dock vara högst fem procent.<br />
En försummelse kan betraktas som ringa och inte leda<br />
till stödavdrag om jordbrukaren rättar till situationen<br />
inom utsatt tid. Tidsfristen kan variera beroende på<br />
försummelse. När tidsfristen har löpt ut kontrollerar<br />
man om jordbrukaren har korrigerat försummelsen. Om<br />
inga korrigerande åtgärder har vidtagits är avdraget för<br />
försummelsen i fråga 1 %.<br />
Om samma försummelse upprepas fler än en gång under<br />
tre års tid multipliceras avdragsprocenten med tre. Vid den<br />
första upprepningen gör man till först en bedömning av<br />
situationen och fastställer en påföljdsprocent (1 %, 3 % eller<br />
5 %) som multipliceras med tre. Vid ID-övervakning multipliceras<br />
den sammanlagda sanktionsprocent som getts<br />
efter bedömningen av försummelsen med tre. I samband<br />
med senare upprepningar multipliceras den påföljdsprocent<br />
som getts för försummelsen gången innan och vid IDövervakning<br />
den föregående sammanlagda sanktionsprocenten<br />
med tre utan någon situationsbedömning. Avdraget<br />
kan dock vara högst 15 %. Om man når upp till ett avdrag<br />
om 15 % skickas ett anmärkningsbrev till jordbrukaren. Om<br />
jordbrukaren efter att ha fått anmärkningsbrevet fortsätter<br />
att bryta mot samma bestämmelse eller krav betraktas<br />
försummelsen som uppsåtlig. Den påföljdsprocent som<br />
gången innan hade getts för den aktuella försummelsen<br />
utan 15 % gränsen multipliceras med tre. I uppsåtliga fall<br />
kan påföljdsprocenten rentav stiga till 100 %.<br />
Om en försummelse betraktas som uppsåtlig enligt<br />
strafflagens definition är påföljden i regel 20 %.<br />
Påföljdsprocenten för upprepade försummelser som är<br />
uppsåtliga enligt strafflagens definition är 15–100 %. När<br />
det gäller synnerligen allvarliga försummelser kan jordbrukaren<br />
uteslutas ur stödsystemet för ett eller flera år.<br />
13.9. Kontroller av<br />
specialstöd år <strong>2010</strong><br />
Iakttagandet av villkoren för specialstöd övervakas i regel i<br />
samband med kontrollerna av gårdsstödet. Vissa specialstöd<br />
förutsätter ett kompletterande urval på grund av att<br />
övervakningsskyldigheten är mer omfattande än normalt.<br />
Exempelvis i fråga om gårdsstödet för hampa kontrolleras<br />
minst 30 % av produktionsarealen för hampa. Om kontrollen<br />
bygger på kompletterande urval fokuserar kontrollen<br />
på specialvillkoren för stödsystemet i fråga.<br />
Om det konstateras att jordbrukaren har försummat<br />
något villkor inom systemet med specialstöd utan att det<br />
varit fråga om ett oöverstigligt hinder, påförs jordbrukaren<br />
en påföljd. Följande regel gäller för nivå på påföljden:<br />
Ju allvarligare försummelse desto större påföljd. I det<br />
lindrigaste fallet får jordbrukaren en anmärkning för att<br />
stödvillkoret försummats. En allvarligare försummelse<br />
leder till att stödet minskas eller rentav avslås. I vissa fall<br />
kan försummelse av villkor för specialstöd leda till att<br />
jordbrukaren utesluts från stödsystemet.<br />
I ett flertal specialstödsystem fastställs påföljderna på<br />
samma sätt som i fråga om arealbaserade stöd.<br />
I specialstödssystemen ingår också villkor som vid<br />
försummelse kan leda till att stödet avslås. Till exempel<br />
betalas inget gårdsstöd för hampa om jordbrukaren har<br />
sått annat än certifierat utsäde på området.<br />
13<br />
121
122<br />
14. Betalning av stöd<br />
Nytt <strong>2010</strong><br />
• Moduleringsprocenten stiger från 7 till 8 procent<br />
i fråga om den del av gårdens direktstöd som överstiger<br />
5 000 euro och till 12 procent i fråga om den<br />
del som överstiger 300 000 euro.<br />
• Kontonumren ska uppges i internationell IBANform.<br />
Betalningen av stöd följer i huvudsak fjolårets tidtabell.<br />
Också i år betalas miljöstödet och kompensationsbidraget<br />
i två poster. Stödansökningarna ska fyllas i omsorgsfullt<br />
så att stöden kan betalas ut enligt tidtabellen. Det är<br />
också skäl att försäkra sig om att kontonumret är korrekt.<br />
För vissa stödformer gäller begränsningar i eurobelopp,<br />
och vid överskridning måste stödens enhetsnivå sänkas.<br />
14.1 Betalning av stöd och<br />
sökandens bankuppgifter<br />
Om ansökningarna har fyllts i omsorgsfullt och uppgifterna<br />
i dem är korrekta kan utbetalningen ske enligt tidtabellen.<br />
Bristfälligt lämnade uppgifter och sinsemellan<br />
motstridiga uppgifter kan leda till att stödet inte beviljas,<br />
skärs ned eller att utbetalningen av stödet försenas.<br />
Det är skäl att se till att rätt bankkontonummer uppges<br />
i stödansökan. Ändringar i bankkonto- och adressuppgifter<br />
ska skickas till kommunens landsbygdsnäringsmyndighet<br />
och/eller ELY-centralen, inte till Landsbygdsverket.<br />
Bankkontot skall vara detsamma för stöd<br />
som söks via såväl ELY-centralerna som kommunernas<br />
landsbygdsnäringsmyndigheter.<br />
Inom euroområdet övergår man till ett gemensamt<br />
eurobetalningsområde vilket leder till att de nuvarande<br />
kontonumren tas ur bruk. Ändringen har beaktats på de<br />
förhandsifyllda blanketterna, men om ditt kontonummer<br />
ändras ska du komma ihåg att meddela ditt nya kontonummer<br />
i internationell IBAN-form. Dessutom ska du<br />
meddela bankens BIC-, dvs. SWIFT-kod som krävs för<br />
internationella betalningar. IBAN-formen för ditt kontonummer<br />
och den BIC-kod som också alltid behövs hittar<br />
du säkrast i kontoutdraget, på nätbanken eller också<br />
frågar du direkt av banken.<br />
Miljöstöd, kompensationsbidrag, stöd för djurens<br />
välbefinnande och stöd för icke-produktiva investeringar<br />
betalas om stödet överstiger 100 euro per ansökan om<br />
var och en stödform. Den nedre gränsen för beloppet av<br />
nationella stöd som betalas ut är 100 euro per sökande<br />
och utbetalningsgång.<br />
14.2 Handläggning av<br />
betalningsmaterial och<br />
eftersträvade tidtabeller<br />
för utbetalningen<br />
Efter det att kommunens landsbygdsnäringsmyndighet<br />
har registrerat och godkänt uppgifterna i stödansökningarna<br />
samlas det betalningsmaterial som bildats av<br />
uppgifterna centraliserat in till Landsbygdsverket från<br />
alla kommuner. En förutsättning för handläggningen av<br />
betalningsmaterialet vid Landsbygdsverket är att de stöd<br />
som ingår i betalningsmaterialet är berättigade till betalning.<br />
Med detta avses att stöden har givits betalningstillstånd<br />
genom Landsbygdsverkets föreskrift.<br />
Då Landsbygdsverket har kontrollerat och godkänt<br />
de inkomna betalningsmaterialen, betalas stöden via<br />
Nordea. Om stödtagaren har sitt konto i en annan bank<br />
än Nordea finns stöden på hans/hennes konto inom cirka<br />
tre bankdagar efter betalningsdagen.<br />
Landsbygdsverket understryker att tidtabellerna för<br />
betalningen av jordbruksstöd är de datum som administrationen<br />
eftersträvar, och inte förfallodagarna.<br />
Antalet gårdar som valts ut till övervakning samt hur<br />
övervakningen framskrider inverkar avsevärt på stödbetalningen.<br />
Landsbygdsverket beviljar tillstånd till<br />
betalning av stöden genom en föreskrift först i det skede<br />
då den riksomfattande övervakningsskyldigheten enligt<br />
författningarna har uppfyllts. Dessutom är det skäl att<br />
minnas att även om utbetalningsföreskriften har utfärdats<br />
betalas stöd inte till sådana gårdar för vilka övervakningen<br />
ännu inte är slutförd.<br />
Den eftersträvade tidtabellen för utbetalning av jordbruksstöden<br />
år <strong>2010</strong> är följande:<br />
• det nationella produktionsstödet för mjölk betalas<br />
varje månad efter halva månaden, efterlikviden betalas<br />
efter kvotperioden det år som följer på stödåret<br />
• den första posten (70 procent) av miljöstödet till<br />
jordbruket betalas i september och miljöspecialstöden<br />
betalas från och med månadsskiftet september-oktober<br />
<strong>2010</strong><br />
• den första posten (70 procent) av kompensationsbidraget<br />
(LFA) betalas i september <strong>2010</strong><br />
• den nationella tilläggsdelen till kompensationsbidraget<br />
betalas i oktober <strong>2010</strong><br />
• gårdsstödet betalas i december <strong>2010</strong><br />
• bidraget per tacka betalas i december <strong>2010</strong>
• produktionsbidraget för jordbruksgrödor betalas<br />
i december <strong>2010</strong><br />
• den andra posten (30 procent) av miljöstödet till jordbruket<br />
betalas i december <strong>2010</strong><br />
• den andra posten (30 procent) av kompensationsbidraget<br />
(LFA) betalas i december <strong>2010</strong><br />
• bidraget för proteingrödor betalas före utgången av<br />
juni 2011<br />
• de nationella arealstöden betalas i januari-februari 2011<br />
• den första posten av bidraget för nötkreatur (dikor<br />
och dikokvigor samt tjurar och stutar) och bidraget<br />
för mjölkkor i stödregion A och B betalas sannolikt i<br />
december och den andra posten före utgången av juni<br />
• förskottet på nationella husdjursstöd (också frikopplat<br />
stöd för svin- och fjäderfähushållning och kompensation<br />
för strukturförändringar) betalas i april <strong>2010</strong> och<br />
restbeloppet i november-december <strong>2010</strong>, förutom<br />
slutdelen för slaktade nötkreatur som betalas i april 2011<br />
• det stöd för stärkelsepotatis som betalas till producenten<br />
betalas i april-maj 2011.<br />
14.3 Återkrav av stöd<br />
Om sökanden har betalts stöd utan grund eller till ett<br />
högre belopp än vad som kunde ha beviljats honom eller<br />
henne kan den myndighet som beviljat stödet bestämma<br />
att stödet skall återkrävas. Förfarandet för återkrav berör<br />
såväl nationella som EU-stöd. Det kan bestämmas att<br />
på det belopp som återkrävs skall betalas ränta enligt en<br />
årlig ränta på sex procent.<br />
Bestämmelser om återkrav ingår i lagen om förfarandet<br />
vid skötseln av stöduppgifter i fråga om landsbygdsnäringar<br />
(1336/1992, ändr. 726/2000, 1345/2003 och<br />
694/2004).<br />
Betalningskarenser och deras inverkan på de stöd som<br />
skall betalas behandlas närmare i kapitel 13.7 i ansökningsguiden<br />
<strong>2010</strong>.<br />
14.4 Modulering<br />
Med modulering avses en nedtrappning av de direktstöd<br />
som finansieras av EU och styrning av de genererade<br />
medlen till program för utveckling av landsbygden. Sedan<br />
år 2005 har moduleringen varit obligatorisk för alla<br />
medlemsstater. Moduleringen utförs som en procentuell<br />
minskning av alla direktstöd som finansieras av EU. Genom<br />
moduleringen minskas den andel av gårdens<br />
sammanlagda belopp av EU-finansierade direktstöd<br />
som överstiger 5000 euro innan stödet betalas<br />
ut. De första 5000 eurona i det sammanlagda beloppet<br />
av direktstöd som beviljats gården berörs således inte<br />
av moduleringen. Moduleringsprocenten är 8 % år<br />
<strong>2010</strong>. Dessutom, om det sammanlagda beloppet av direktstöd<br />
som betalas till gården överstiger 300 000 euro<br />
är moduleringsprocenten 12 % för den del som överstiger<br />
300 000 euro.<br />
Stöden betalas till gården i en bestämd ordningsföljd.<br />
Om gården betalas flera olika direktstöd till ett sammanlagt<br />
belopp av mer än 5000 euro, betalas stöden i<br />
tur och ordning utan modulering tills det sammanlagda<br />
beloppet av direktstöd till gården överstiger 5000 euro.<br />
De stöd som därefter betalas till gården minskas med<br />
moduleringsprocenten. Därmed kan en del av direktstöden<br />
betalas till gården helt utan modulering och en del<br />
av direktstöden efter moduleringsavdrag beroende på<br />
det sammanlagda belopp av direktstöd som betalas till<br />
gården och antalet stödtyper (dvs. stöd). Moduleringen<br />
granskas därmed enligt gård och inte enligt stödtyp.<br />
De moduleringsavdrag som gjorts från den del av<br />
gårdens direktstöd som överstiger 5000 euro blir kvar<br />
i EU:s budget varifrån de enligt vissa kriterier styrs<br />
till medlemsländerna för att användas som medel för<br />
program för utveckling av landsbygden. Från landsbygdsutvecklingsprogrammen<br />
finansieras bland annat<br />
kompensationsbidrag och miljöstöd.<br />
År <strong>2010</strong> berörs följande EU-finansierade stöd av moduleringen:<br />
• Gårdsstödet<br />
• Produktionsbidraget för jordbruksgrödor<br />
• Bidraget för proteingrödor<br />
• Stödet för stärkelsepotatis<br />
• EU:s stöd för utsädesproduktion<br />
• Bidraget per tacka och dess LFA-tillägg<br />
• EU:s bidrag för nötkreatur (tjurar, stutar, dikor och<br />
dikokvigor)<br />
• EU:s bidrag för mjölkkor i stödregion A och B<br />
14.5 Stödtak<br />
I samband med reformen av jordbrukspolitiken har man<br />
avtalat om vissa bestämmelser för att reglera och styra<br />
EU:s jordbruksbudget. I anslutning till detta har det<br />
bl.a. avtalats att vissa gränser i euro fastställs för de stöd<br />
som finansieras av EU. Om dessa gränser överskrids<br />
måste enhetsnivån på stöden skäras ned. I samband med<br />
utarbetandet av stödkalkyler bör den sökande beakta<br />
eventuella beskärningar av stödets enhetsnivå.<br />
14<br />
123
124<br />
14.6 Stöd av mindre betydelse<br />
dvs. de minimis stöd<br />
Om statliga stöd<br />
Medlemsstaterna skall informera kommissionen om de<br />
planerar att betala statligt stöd eller ändra på gällande<br />
stödsystem. Om kommissionen konstaterar att det av<br />
staten eller av statens medel beviljade stödet inte lämpar<br />
sig för den gemensamma marknaden, eller att ett sådant<br />
stöd missbrukas, måste stödsystemet avskaffas eller<br />
ändras så att det bättre lämpar sig för den gemensamma<br />
marknaden. Det finns vissa undantag till denna anmälningsplikt.<br />
Stöd av mindre betydelse (de minimis)<br />
Ett undantag när det gäller beviljandet av statligt stöd är<br />
att stödet beviljas som stöd av mindre betydelse (de minimis<br />
-stöd). Det stödbelopp som en stödtagare får är då<br />
försumbart och också det sammanlagda beloppet av det<br />
stöd som står till förfogande är försumbart i förhållande<br />
till värdet av jordbruksproduktionen.<br />
Inom sektorn för produktion av jordbruksprodukter<br />
har man bestämt att 7 500 euro är ett sådant belopp<br />
av mindre betydelse som varken inverkar på medlemsstaternas<br />
handel eller snedvrider eller hotar snedvrida<br />
konkurrensen. Perioden under vilken detta stödbelopp<br />
kan beviljas är tre beskattningsår. När beskattningsåret<br />
växlar flyttas granskningsperioden så att den tre beskattningsår<br />
långa perioden är innevarande beskattningsår<br />
plus de två föregående beskattningsåren. Möjligheten att<br />
få de minimis -stöd för jordbrukssektorn prövas således<br />
per granskningsperiod.<br />
De minimis -stöd beviljas också annanstans än inom<br />
jordbrukssektorn. Enligt kommissionens riktlinje får de<br />
minimis -stöden till sektorn för produktion av jordbruksprodukter,<br />
de minimis -stöden till fiskerisektorn och<br />
de s.k. allmänna de minimis -stöden sammanlagt inte<br />
överstiga 200 000 euro per stödtagare under granskningsperioden,<br />
dvs. tre beskattningsår. Bestämmelser<br />
om allmänt de minimis -stöd ingår i kommissionens<br />
förordning 1998/2006.<br />
Som de minimis -stöd beviljas bl.a. ersättningar för översvämningsskador<br />
som gäller jordbruksskador, stöd för<br />
jordbruksrådgivning och transportstöd för sockerbeta.<br />
Om ett jordbruksföretag under innevarande beskattningsår<br />
och de två föregående beskattningsåren har<br />
beviljats 7 500 euro i de minimis -stöd till sektorn för produktion<br />
av jordbruksprodukter, kan jordbruksföretaget<br />
inte längre beviljas nytt de minimis -stöd till sektorn för<br />
produktion av jordbruksprodukter under granskningsperioden.<br />
Också beviljade allmänna de minimis -stöd kan<br />
sätta gräns för beviljandet, om ett sammanlagt belopp av<br />
200 000 euro i alla de minimis -stöd till samma sökande<br />
har uppnåtts.<br />
Stödtagarens skyldighet att uppge de minimis -stöd<br />
Om en producent tidigare under pågående beskattningsår<br />
eller under de två föregående beskattningsåren har<br />
beviljats stöd, skall han uppge det i samband med ansökan<br />
om nytt de minimis -stöd. Av beslutet om beviljande<br />
av stöd framgår att stödet har beviljats på de minimis<br />
-villkor. Underlåtelse att uppge tidigare de minimis -stöd<br />
leder till att stödet återkrävs med ränta.
15. Ersättande av skador<br />
Nytt <strong>2010</strong><br />
Ersättning för skördeskador<br />
• Avtal om trädgårdsväxter som odlas för vidareförädling<br />
ska ingås årligen senast 30.4 och skiften<br />
med vinbär ska antecknas i avtalet.<br />
• Normal odlingssed på orten har preciserats i synnerhet<br />
vad gäller odling av vinbär.<br />
• Ett nedklippt vinbärsbestånd kan inte få skördeskadeersättning<br />
i två års tid.<br />
Ersättning för översvämningsskador<br />
• Inget nytt.<br />
Ersättningar för skador som<br />
orsakats av hjortdjur och rovdjur<br />
• Den nya viltskadelagen sammanför nästan alla ersättningar<br />
för skador som orsakats av djur.<br />
• Självriskandelen för skador som kan få ersättning<br />
slopas. Skadan ersätts i sin helhet om ersättningsbeloppet<br />
överstiger 170 euro.<br />
Ersättning för skördeskada som drabbat växande eller<br />
skördemogen gröda på grund av ogynnsamma väderförhållanden,<br />
skador som en exceptionell översvämning<br />
har orsakat på t.ex. trädgårdsväxter, bärgad skörd,<br />
byggnader eller lösöre samt skador orsakade av hjortdjur<br />
eller rovdjur söks med Mavis blanketter. Kommunens<br />
landsbygdsnäringsmyndighet är i huvudsak ansvarig för<br />
värderingen av dessa skador. Ersättning för skördeskador<br />
betalas endast till jordbrukare, men för andra skador<br />
kan också andra sökande få ersättning.<br />
15.1 Ersättande av<br />
skördeskador orsakade av<br />
väderförhållanden<br />
15.1.1 Systemet med<br />
skördeskadeersättning<br />
Skördeskadeersättning kan med stöd av skördeskadelagen<br />
(1214/2000 med ändringar) betalas för skada som<br />
drabbat växande eller skördemogen gröda till följd av<br />
frost, hagel, störtregn, oväder, exceptionella översvämningar,<br />
exceptionell torka eller någon annan liknande,<br />
av odlaren oberoende onormalt stor växling i naturförhållandena.<br />
Ersättning kan också betalas för skador<br />
som till följd av exceptionella övervintringsförhållanden<br />
har orsakats övervintrande växter, eller skador som<br />
åsamkats av att sådden omöjliggjorts av väta till följd av<br />
exceptionell översvämning eller osedvanligt rikliga regn.<br />
I statsrådets förordning bestäms om vilka växtarter<br />
som har rätt till skördeskadeersättning. Mavi fastställer<br />
årligen de normskördar och enhetspriser som ska<br />
användas vid uträknandet av ersättningarna. En skördeskada<br />
ersätts inte helt och hållet av statens medel, utan<br />
jordbrukaren har en självriskandel. Dessutom bestämmer<br />
statsrådet vilken andel som ersättas av det belopp<br />
som överstiger självrisken. Ytterligare information på<br />
webben: www.mavi.fi/sv/index/odlarstod/ersattandeavskador/skordeskador.html.<br />
15.1.2 Ansökan om<br />
skördeskadeersättning<br />
Skördeskadeersättning för skador som inträffat under<br />
vegetationsperioden söks med Mavis blankett 118. Ersättning<br />
ska sökas innan skörden inleds på skadeområdet<br />
eller, om skörden inte går att bärga, senast 29.10.<strong>2010</strong><br />
utom i fråga om sockerbeta vars deadline är 30.11.<strong>2010</strong>.<br />
För utvintringsskador ska ersättning sökas innan det skadade<br />
växtbeståndet bryts upp eller senast 15.6.<strong>2010</strong> med<br />
blankett 212. Blanketter och närmare anvisningar hittar<br />
du på webbplatsen www.mavi.fi, Blankettjänst, http://<br />
lomake.mmm.fi/, eller så kan du begära dem från kommunens<br />
landsbygdsnäringsmyndighet. De som använder<br />
Viputjänsten kan från den skriva ut en blankett 118 som<br />
fyllts i på förhand enligt jordbruksskifte.<br />
Jordbrukaren bör meddela kommunens landsbygdsnäringsmyndighet<br />
om skördeskadan genast när skadan<br />
upptäcks. Då kan en lägesbedömning och, vid ansökan<br />
om ersättning, en värdering på plats utföras flexibelt.<br />
När det gäller ersättande av skördeskador som orsakats<br />
av fåglar får jordbrukaren mer information av den<br />
regionala miljöcentralen. Också i samband med dessa<br />
skador kan jordbrukaren ta kontakt med kommunens<br />
landsbygdsnäringsmyndighet. Kommunens myndighet<br />
värderar de skador som fåglarna orsakat. Jordbrukaren<br />
betalas inte ersättning för dessa skador med stöd av<br />
skördeskadelagen, utan möjligen via miljöförvaltningen.<br />
(Miljöministeriets beslut (1626/1991) om bidrag för att<br />
ersätta skador förorsakade av fridlysta sällsynta djur.)<br />
125
126<br />
15.2 Ersättande av skador som<br />
orsakats av exceptionella<br />
översvämningar<br />
15.2.1 Systemet med ersättning för<br />
översvämningsskador<br />
Enligt lagen om ersättande av skador som förorsakats av<br />
exceptionella översvämningar (284/1983 med ändringar)<br />
kan ersättning betalas för skador som orsakats av exceptionella<br />
översvämningar i vattendrag.<br />
Ersättning för översvämningsskador får sökas för skada<br />
som åsamkats<br />
• växande, skördemogna eller bärgade trädgårdsprodukter,<br />
om inte skadan kan ersättas enligt skördeskadelagen<br />
• bärgad skörd<br />
• växande trädbestånd<br />
• enskilda vägar, broar, diken eller vallar<br />
• byggnader eller konstruktioner<br />
• lösöre som behövs i hushållen<br />
• produkter som tillverkats vid yrkesutövning eller däri<br />
erforderligt lösöre.<br />
Ersättning kan sökas även för skada som förorsakats<br />
odlare på grund av att översvämning omöjliggjort sådd<br />
samt för kostnader som föranletts av åtgärder som vidtagits<br />
i syfte att förebygga eller begränsa skador som<br />
avses i föregående stycke.<br />
15.2.2 Ansökan om ersättning<br />
Ersättning söks med Mavis blankett 129A. Blanketten<br />
och anvisningarna finns på webben under adress http://<br />
lomake.mmm.fi med sökordet 129A eller så kan de<br />
begäras av kommunens landsbygdsnäringsmyndighet.<br />
Ersättning ska sökas omedelbart efter skadan inträffat,<br />
dock senast inom en månad från det att översvämningen<br />
upphört. Ersättning för skada på växande trädbestånd<br />
ska sökas senast den sista juni det kalenderår som följer<br />
på översvämningen.<br />
15.3 Ersättande av skador som<br />
orsakats av hjortdjur och<br />
rovdjur<br />
15.3.1 Systemet med ersättning för<br />
viltdjursskador<br />
Ersättning för skador orsakade av hjortdjur och rovdjur<br />
kan betalas enligt viltskadelagen (105/2009).<br />
Som skada orsakad av hjortdjur (dovhjort, kronhjort, sikahjort,<br />
älg, vitsvanshjort och skogsvildren) kan ersättas<br />
• skada på åker, trädgård, plantskoleodling och bärgad<br />
skörd<br />
• skada på husdjur<br />
• skada på skog eller skogsodlingsmaterial.<br />
Som skada orsakad av stora rovdjur (brunbjörn, varg,<br />
järv och lodjur) kan ersättas<br />
• skada på åker, trädgård, plantskoleodling och bärgad<br />
skörd<br />
• skada på husdjur och uppfödda djur, honungsskörd<br />
samt för djurhållning använda stängsel, byggnader<br />
eller andra motsvarande konstruktioner<br />
• skada på annat dött lösöre<br />
• skada på renar inom renskötselområdet<br />
• personskada.<br />
15.3.2 Ansökan om ersättning för<br />
viltskador<br />
Ersättning för skada som hjortdjur har orsakat på odling,<br />
djur och lösöre söks med Mavis blankett 148. För skada<br />
som stora rovdjur har orsakat på odling, djur och lösöre<br />
söks ersättning med Mavis blankett 131 och för skada på<br />
renar med blankett 149. Blanketterna och anvisningarna<br />
finns på webben under adress http://lomake.mmm.fi eller<br />
så kan de begäras av kommunens landsbygdsnäringsmyndighet.<br />
Ersättning för skador som hjortdjur orsakat på skog söks<br />
hos skogscentralen för den ort där skadan inträffat. För<br />
personskador orsakade av rovdjur söks ersättning hos<br />
statskontoret.<br />
Ersättning ska sökas genast då skadan upptäckts.
Bilaga A. Stöd och övervakning<br />
Bara gällande författningar och rättsakter är<br />
officiella källor<br />
De nationella författningarna finns i statens författningsdatabas:<br />
http://www.finlex.fi/sv/<br />
och<br />
http://www.mmm.fi/sv/index/framsida/jordbruk/lainsaadanto/Nationell_lagstiftning.html<br />
Rådets<br />
förordning<br />
Kommissionensförordning<br />
Gårdsstöd Produktionsbidrag<br />
för jordbruksgrödor<br />
(EG) nr 1234/2007 om upprättande<br />
av en gemensam organisation av<br />
jordbruksmarknaderna och om<br />
särskilda bestämmelser för vissa<br />
jordbruksprodukter (enda förordningen<br />
om de gemensamma organisationerna<br />
av marknaden).<br />
(EG) nr 73/2009 om upprättande av<br />
gemensamma bestämmelser för system<br />
för direktstöd för jordbrukare<br />
inom den gemensamma jordbrukspolitiken<br />
och om upprättande av<br />
vissa stödsystem för jordbrukare,<br />
om ändring av förordningarna (EG)<br />
nr 1290/2005, (EG) nr 247/2006<br />
och (EG) nr 378/2007 samt om<br />
upphävande av förordning (EG)<br />
nr 1782/2003.<br />
(EG) Nr 1120/2009, om tillämpningsföreskrifter<br />
för det system med<br />
samlat gårdsstöd som föreskrivs i<br />
avdelning III i rådets förordning<br />
(EG) nr 73/2009 om upprättande av<br />
gemensamma bestämmelser för system<br />
för direktstöd för jordbrukare<br />
inom den gemensamma jordbrukspolitiken<br />
och om upprättande av<br />
vissa stödsystem för jordbrukare<br />
(EG) Nr 1121/2009, om tillämpningsföreskrifter<br />
för rådets förordning<br />
(EG) nr 73/2009 vad gäller de<br />
stödordningar för jordbrukare som<br />
föreskrivs i avdelningarna IV och V<br />
i den förordningen<br />
(EG) Nr 1122/2009, om tillämpningsföreskrifter<br />
för rådets förordning<br />
(EG) nr 73/2009 vad gäller<br />
tvärvillkor, modulering och det<br />
integrerade administrations- och<br />
kontrollsystem inom de system<br />
för direktstöd till jordbrukare som<br />
införs genom den förordningen och<br />
om tillämpningsföreskrifter för rådets<br />
förordning (EG) nr 1234/2007<br />
när det gäller tvärvillkoren för stöd<br />
inom vinsektorn.<br />
Länk till Landsbygdsverkets föreskrifter<br />
http://www.finlex.fi/sv/viranomaiset/normi/440001/<br />
Europeiska gemenskapens gällande lagstiftning<br />
http://eur-lex.europa.eu/sv/index.htm<br />
(EG) Nr 73/2009, om upprättande<br />
av gemensamma bestämmelser för<br />
system för direktstöd för jordbrukare<br />
inom den gemensamma jordbrukspolitiken<br />
och om upprättande<br />
av vissa stödsystem för jordbrukare,<br />
om ändring av förordningarna (EG)<br />
nr 1290/2005, (EG) nr 247/2006<br />
och (EG) nr 378/2007 samt om<br />
upphävande av förordning (EG) nr<br />
1782/2003<br />
(EG) Nr 1120/2009, om tillämpningsföreskrifter<br />
för det system med<br />
samlat gårdsstöd som föreskrivs i<br />
avdelning III i rådets förordning<br />
(EG) nr 73/2009 om upprättande av<br />
gemensamma bestämmelser för system<br />
för direktstöd för jordbrukare<br />
inom den gemensamma jordbrukspolitiken<br />
och om upprättande av<br />
vissa stödsystem för jordbrukare<br />
(EG) Nr 1121/2009, om tillämpningsföreskrifter<br />
för rådets förordning<br />
(EG) nr 73/2009 vad gäller de<br />
stödordningar för jordbrukare som<br />
föreskrivs i avdelningarna IV och V<br />
i den förordningen<br />
(EG) Nr 1122/2009, om tillämpningsföreskrifter<br />
för rådets förordning<br />
(EG) nr 73/2009 vad gäller<br />
tvärvillkor, modulering och det<br />
integrerade administrations- och<br />
kontrollsystem inom de system<br />
för direktstöd till jordbrukare som<br />
införs genom den förordningen och<br />
om tillämpningsföreskrifter för rådets<br />
förordning (EG) nr 1234/2007<br />
när det gäller tvärvillkoren för stöd<br />
inom vinsektorn.<br />
Djurbidrag som helt finansieras av<br />
Europeiska gemenskapen<br />
(EG) nr 73/2009 om upprättande av<br />
gemensamma bestämmelser för system<br />
för direktstöd för jordbrukare<br />
inom den gemensamma jordbrukspolitiken<br />
och om upprättande av<br />
vissa stödsystem för jordbrukare,<br />
om ändring av förordningarna (EG)<br />
nr 1290/2005, (EG) nr 247/2006<br />
och (EG) nr 378/2007 samt om<br />
upphävande av förordning (EG)<br />
nr 1782/2003.<br />
(EG) nr 21/2004 om upprättande<br />
av ett system för identifiering och<br />
registrering av får och getter och<br />
om ändring av förordning (EG) nr<br />
1782/2003 samt direktiven 92/102/<br />
EEG och 64/432/EEG.<br />
(EG) nr 911/2004 om genomförande<br />
av Europaparlamentets och rådets<br />
förordning (EG) nr 1760/2000<br />
beträffande öronmärken, pass och<br />
register på anläggningarna.<br />
(EG) Nr 1122/2009, om tillämpningsföreskrifter<br />
för rådets förordning<br />
(EG) nr 73/2009 vad gäller<br />
tvärvillkor, modulering och det<br />
integrerade administrations- och<br />
kontrollsystem inom de system<br />
för direktstöd till jordbrukare som<br />
införs genom den förordningen och<br />
om tillämpningsföreskrifter för rådets<br />
förordning (EG) nr 1234/2007<br />
när det gäller tvärvillkoren för stöd<br />
inom vinsektorn.<br />
(EG) Nr 1121/2009, om tillämpningsföreskrifter<br />
för rådets förordning<br />
(EG) nr 73/2009 vad gäller de<br />
stödordningar för jordbrukare som<br />
föreskrivs i avdelningarna IV och V<br />
i den förordningen<br />
127
128<br />
Lag<br />
Statsrådets<br />
förordning<br />
Jord- och<br />
skogsbruksministerietsförordning<br />
Landsbygdsverkets<br />
föreskrift<br />
Europaparlamentets<br />
och<br />
rådets<br />
förordning<br />
Rådets<br />
förordning<br />
Lag 557/2005 om verkställighet av<br />
systemet med samlat gårdsstöd<br />
Statsrådets förordning om systemet<br />
med samlat gårdsstöd xx/<strong>2010</strong><br />
Statsrådets förordning 187/2009<br />
om användning av den nationella<br />
reserven inom systemet med samlat<br />
gårdsstöd.<br />
JSMf 834/2005 om ansökan om<br />
ändring och tilldelning ur reserven.<br />
JSMf 954/2006 om beviljande och<br />
fastställande av gårdsstödrättigheter.<br />
Miljöstöd för jordbruket<br />
– gamla förbindelser (2004–2006):<br />
(EG) nr 1257/1999 (ändr. genom<br />
bl.a. 1783/2003) om stöd från Europeiska<br />
utvecklings- och garantifonden<br />
för jordbruket (EUGFJ) till<br />
utveckling av landsbygden och om<br />
ändring och upphävande av vissa<br />
förordningar.<br />
SRf xx/<strong>2010</strong> om produktionsbidrag<br />
för vissa jordbruksgrödor som<br />
betalas för <strong>2010</strong>.<br />
Miljöstöd för jordbruket<br />
– nya förbindelser<br />
(EG) nr 1698/2005 om stöd för<br />
landsbygdsutveckling från Europeiska<br />
jordbruksfonden för landsbygdsutveckling<br />
(EJFLU).<br />
SRf 604/2005 (jämte ändringar) om<br />
stödregioner, stöd som är bundna<br />
till produktionen och trädning inom<br />
systemet med samlat gårdsstöd<br />
SRf 1452/2006 om övervakningen av<br />
tvärvillkor som gäller folkhälsa, djurhälsa,<br />
växtskydd och anmälan om<br />
sjukdomar, djurens välbefinnande<br />
samt identifiering och registrering<br />
av djur.<br />
SRf 592/2007 (jämte ändringar) om<br />
övervakning av djurbidrag som helt<br />
finansieras av Europeiska gemenskapen.<br />
Srf XX/<strong>2010</strong> om mjölkkobidrag och<br />
bidrag för nötkreatur som betalas<br />
för <strong>2010</strong>.<br />
JSMf 469/2005 (jämte ändringar)<br />
om märkning och registrering av får<br />
och getter.<br />
JSMf 1391/2006 om märkning och<br />
registrering av nötkreatur.<br />
JSMf 1347/2007 (jämte ändringar)<br />
om djurbidrag som helt finansieras<br />
av Europeiska gemenskapen.<br />
JSMf 1124/2005 (jämte ändringar)<br />
om kvoter för bidrag per tacka.<br />
Föreskrift xx/10 om ansökningstider<br />
och blanketter för ansökan om<br />
djurbidrag som helt finansieras av<br />
Europeiska Gemenskapen år <strong>2010</strong>.<br />
Föreskrift 2/10 om ansökningstider<br />
och blanketter för ansökan om EU:s<br />
bidrag per tacka och dess tilläggsbidrag<br />
samt om kvoter för bidrag per<br />
tacka år <strong>2010</strong><br />
(EG) nr 1760/2000 om upprättande<br />
av ett system för identifiering och<br />
registrering av nötkreatur samt<br />
märkning av nötkött och nötköttsprodukter<br />
och om upphävande av<br />
rådets förordning (EG) nr 820/97.<br />
Stöd för djurens välbefinnande<br />
(EG) nr 1698/2005 om stöd för<br />
landsbygdsutveckling från Europeiska<br />
jordbruksfonden för landsbygdsutveckling<br />
(EJFLU).
Kommissionensförordning<br />
Lag<br />
Statsrådets<br />
förordning<br />
Jord- och<br />
skogsbruksministerietsförordning<br />
(EG) nr 817/2004 om tillämpningsföreskrifter<br />
för rådets förordning<br />
(EG) nr 1257/1999 om stöd från<br />
Europeiska utvecklings- och garantifonden<br />
för jordbruket (EUGFJ)<br />
till utveckling av landsbygden jämte<br />
ändringar.<br />
SRf 644/2000 (jämte ändringar) om<br />
kompensationsbidrag och miljöstöd<br />
för jordbruket.<br />
JSMf 646/2000 (jämte ändringar)<br />
om bas- och tilläggsåtgärder i<br />
samband med miljöstödet samt<br />
utbildningsstöd i anslutning till<br />
miljöstödet för jordbruk.<br />
JSMf 647/2000 (jämte ändringar)<br />
om specialstöd i samband med<br />
miljöstödet för jordbruk.<br />
JSMf 106/2000 (jämte ändringar)<br />
om ingående av avtal om specialstöd.<br />
(EG) nr 1974/2006 om tillämpningsföreskrifter<br />
för rådets förordning<br />
(EG) nr 1698/2005 om stöd för<br />
landsbygdsutveckling från Europeiska<br />
jordbruksfonden för landsbygdsutveckling<br />
(EJFLU).<br />
(EG) nr 1975/2006 om tillämpningsföreskrifter<br />
för rådets förordning<br />
(EG) nr 1698/2005 i fråga om<br />
kontroller och tvärvillkor i samband<br />
med stöd för lands-bygdsutveckling.<br />
Lag 1440/2006 (ändr. 269/2008) om<br />
kompensationsbidrag, miljöstöd för<br />
jordbruket samt om vissa andra stöd<br />
som har samband med förbättrande<br />
av miljöns och landsbygdens<br />
tillstånd.<br />
SRf 366/2007 (jämte ändringar) om<br />
kompensationsbidrag och miljöstöd<br />
för jordbruket åren 2007–2013.<br />
SRf x/<strong>2010</strong> om ansökan om kompensationsbidrag<br />
och miljöstöd för<br />
jordbruket <strong>2010</strong>.<br />
SRf 213/2007 om kännetecknen<br />
för en funktionellt och ekonomiskt<br />
självständig gårdsbruksenhet.<br />
JSMf 503/2007 (jämte ändringar)<br />
om bas- och tilläggsåtgärder i<br />
samband med miljöstödet samt specialstöd<br />
i samband med miljöstödet<br />
för jordbruk.<br />
(EG) Nr 1122/2009, om tillämpningsföreskrifter<br />
för rådets förordning<br />
(EG) nr 73/2009 vad gäller<br />
tvärvillkor, modulering och det<br />
integrerade administrations- och<br />
kontrollsystem inom de system<br />
för direktstöd till jordbrukare som<br />
införs genom den förordningen och<br />
om tillämpningsföreskrifter för rådets<br />
förordning (EG) nr 1234/2007<br />
när det gäller tvärvillkoren för stöd<br />
inom vinsektorn.<br />
(EG) nr 1974/2006 om tillämpningsföreskrifter<br />
för rådets förordning<br />
(EG) nr 1698/2005 om stöd för<br />
landsbygdsutveckling från Europeiska<br />
jordbruksfonden för landsbygdsutveckling<br />
(EJFLU).<br />
(EG) nr 1975/2006 om tillämpningsföreskrifter<br />
för rådets förordning<br />
(EG) nr 1698/2005 i fråga om<br />
kontroller och tvärvillkor i samband<br />
med stöd för landsbygdsutveckling.<br />
Lag 1440/2006 (ändr. 269/2008) om<br />
kompensationsbidrag, miljöstöd för<br />
jordbruket samt om vissa andra stöd<br />
som har samband med förbättrande<br />
av miljöns och landsbygdens<br />
tillstånd<br />
SRf 130/2008 om stöd för djurens<br />
välbefinnande åren 2008–2013,<br />
ändr. SRf om ändring av 9 och<br />
25 § i statsrådets förordning om<br />
stöd för djurens välbefinnande åren<br />
2008―2013,<br />
SRf 243/2009 om ändring av statsrådets<br />
förordning om stöd för djurens<br />
välbefinnande åren 2008–2013.<br />
SRf xx/<strong>2010</strong> om ändring av statsrådets<br />
förordning om stöd för djurens<br />
välbefinnande åren 2008–2013.<br />
JSMf 133/2008 om stöd för djurens<br />
välbefinnande åren 2008–2013.<br />
JSMf 247/2009 om ändring av<br />
jord- och skogsbruksministeriets<br />
förordning om stöd för djurens<br />
välbefinnande åren 2008―2013.<br />
JSMf xx/<strong>2010</strong> om ändring av jord-<br />
och skogsbruksministeriets förordning<br />
om stöd för djurens välbefinnande<br />
åren 2008―2013<br />
A<br />
129
130<br />
Landsbygdsverkets<br />
föreskrift<br />
Lag om fi- Lag 329/1999 (jämte ändringar).<br />
nansiering<br />
av landsbygdsnäringar<br />
Kompensationsbidrag:<br />
gamla förbindelser:<br />
Rådets<br />
förordning <br />
Kommissionensförordning/<br />
beslut<br />
Lag<br />
Statsrådets<br />
förordning<br />
(EG) nr 1257/1999 (ändr. genom<br />
bl.a. 1783/2003) om stöd från Europeiska<br />
utvecklings- och garantifonden<br />
för jordbruket (EUGFJ) till<br />
utveckling av landsbygden och om<br />
ändring och upphävande av vissa<br />
förordningar.<br />
(EG) nr 817/2004 om tillämpningsföreskrifter<br />
för rådets förordning<br />
(EG) nr 1257/1999 om stöd från<br />
Europeiska utvecklings- och garantifonden<br />
för jordbruket (EUGFJ)<br />
till utveckling av landsbygden jämte<br />
ändringar.<br />
SRf 644/2000 (jämte ändringar) om<br />
kompensationsbidrag och miljöstöd<br />
för jordbruket.<br />
Föreskrift x/<strong>2010</strong> Föreskrift x/<strong>2010</strong> om stöd för djurens<br />
välbefinnande åren 2008–2013.<br />
Kompensationsbidrag: nya förbindelser<br />
(EG) nr 1698/2005 om stöd för<br />
landsbygdsutveckling från Europeiska<br />
jordbruksfonden för landsbygdsutveckling<br />
(EJFLU).<br />
(EG) nr 1974/2006 om tillämpningsföreskrifter<br />
för rådets förordning<br />
(EG) nr 1698/2005 om stöd för<br />
landsbygdsutveckling från Europeiska<br />
jordbruksfonden för landsbygdsutveckling<br />
(EJFLU).<br />
(EG) nr 1975/2006 om tillämpningsföreskrifter<br />
för rådets förordning<br />
(EG) nr 1698/2005 i fråga om<br />
kontroller och tvärvillkor i samband<br />
med stöd för landsbygdsutveckling.<br />
Lag 1440/2006 om kompensationsbidrag,<br />
miljöstöd för jordbruket<br />
samt om vissa andra stöd som har<br />
samband med förbättrande av miljöns<br />
och landsbygdens tillstånd.<br />
SRf 366/2007 (jämte ändringar) om<br />
kompensationsbidrag och miljöstöd<br />
för jordbruket åren 2007–2013.<br />
SRf 213/2007 om kännetecknen<br />
för en funktionellt och ekonomiskt<br />
självständig gårdsbruksenhet.<br />
Nationella stöd<br />
Beslut C(2008)696 om godkännande<br />
av ett finskt nationellt stödprogram<br />
för genomförande av särskilt<br />
artikel 141 i Akten om villkoren för<br />
Republiken Österrikes, Republiken<br />
Finlands och Konungariket Sveriges<br />
anslutning jämte ändringar.<br />
Beslut K(2009)3067/EG om systemet<br />
för långsiktigt statligt stöd till<br />
jordbruket i de nordliga områdena<br />
i Finland jämte ändringar.<br />
Lag om nationella stöd till jordbruket<br />
och trädgårdsodlingen<br />
(1559/2001) jämte ändringar.<br />
• SRf 37/<strong>2010</strong> om nationellt stöd<br />
till södra Finland <strong>2010</strong>.<br />
• SRf 38/<strong>2010</strong> om nordligt stöd<br />
<strong>2010</strong>.<br />
• SRf 759/2008 om från produktionen<br />
frikopplat stöd för<br />
svin- och fjäderfähushållning<br />
samt kompensation för strukturförändringar<br />
inom svin- och<br />
fjäderfähushållning.<br />
• SRf 42/<strong>2010</strong> om nationellt stöd<br />
för sockerbeta <strong>2010</strong>.<br />
• SRf 39/<strong>2010</strong> om nationell tillläggsdel<br />
i miljöstödet för <strong>2010</strong>.<br />
• SRf 41/<strong>2010</strong> om nationellt stöd<br />
för potatisproduktion <strong>2010</strong>.<br />
• SRf x/<strong>2010</strong> om övervakning av<br />
nationella stöd för växtproduktion<br />
och husdjursskötsel <strong>2010</strong>.<br />
• SRf 213/2007 om kännetecknen<br />
för en funktionellt och ekonomiskt<br />
självständig gårdsbruksenhet.
Jord- och<br />
skogsbruksministerietsförordning<br />
Landsbygdsverkets<br />
föreskrift<br />
Lag om finansiering<br />
av landsbygdsnäringar<br />
Rådets<br />
förordning<br />
Kommissionensförordning<br />
JSMf 645/2000 (jämte ändringar)<br />
om kompensationsbidrag.<br />
Lag om finansiering av landsbygdsnäringar<br />
329/1999 (jämte ändringar)<br />
Nationell tilläggsdel<br />
till kompensationsbidraget<br />
• JSMf 440/2009 om ansökande<br />
av och förutsättningar för betalande<br />
av produktionsstöd för<br />
mjölk.<br />
• JSMf 27/2002 om delområden<br />
av kommuner som räknas som<br />
skärgård i nationella stöd till<br />
jordbruket och trädgårdsodlingen<br />
jämte ändringar.<br />
• JSMf x/<strong>2010</strong> om administrationen<br />
av nationella stöd till jordbruket<br />
och trädgårdsodlingen<br />
<strong>2010</strong>.<br />
• JSMf 75/<strong>2010</strong> om inlämnande av<br />
ansökningar om nationella stöd<br />
till jordbruket och trädgårdsodlingen<br />
samt om räkningsdagar<br />
och räkningstidpunkter för<br />
husdjur år <strong>2010</strong>.<br />
Föreskrift 10/10 om utbetalning av<br />
nationellt produktionsstöd för mjölk<br />
<strong>2010</strong>.<br />
Föreskrift 9/10 om ansökningstider<br />
för ansökan om nationella stöd år<br />
<strong>2010</strong>.<br />
Specialstöd Beredningsstöd för spånadslin och<br />
fiberhampa<br />
(EG) nr 1234/2007 om upprättande<br />
av en gemensam organisation av<br />
jordbruksmarknaderna och om<br />
särskilda bestämmelser för vissa<br />
jordbruksprodukter (enda förordningen<br />
om de gemensamma organisationerna<br />
av marknaden).<br />
(EG) nr 507/2008 om tillämpningsföreskrifter<br />
för rådets förordning<br />
(EG) nr 1673/2000 om den gemensamma<br />
organisationen av marknaderna<br />
för lin och hampa som odlas<br />
för fiberproduktion.<br />
(EG) Nr 1122/2009om tillämpningsföreskrifter<br />
för rådets förordning<br />
(EG) nr 73/2009 vad gäller tvärvillkor,<br />
modulering och det integrerade<br />
administrations- och kontrollsystem<br />
inom de system för direktstöd till<br />
jordbrukare som införs genom den<br />
förordningen och om tillämpningsföreskrifter<br />
för rådets förordning<br />
(EG) nr 1234/2007 när det gäller<br />
tvärvillkoren för stöd inom vinsektorn<br />
A<br />
131
132<br />
Statsrådets<br />
förordningLandsbygdsverkets<br />
föreskrift<br />
Rådets<br />
förordning<br />
Kommissionensförordning<br />
SRf 40/<strong>2010</strong> om nationell tilläggsdel<br />
till kompensationsbidraget för <strong>2010</strong>.<br />
Föreskrift 9/10 om ansökningstider<br />
för ansökan om nationella stöd år<br />
<strong>2010</strong>.<br />
Bidrag för proteingrödor och EU:s<br />
stöd för utsädesproduktion<br />
(EG) nr 73/2009 om upprättande av<br />
gemensamma bestämmelser för system<br />
för direktstöd för jordbrukare<br />
inom den gemensamma jordbrukspolitiken<br />
och om upprättande av<br />
vissa stödsystem för jordbrukare,<br />
om ändring av förordningarna (EG)<br />
nr 1290/2005, (EG) nr 247/2006<br />
och (EG) nr 378/2007 samt om<br />
upphävande av förordning (EG) nr<br />
1782/2003.<br />
(EG) Nr 1121/2009, om tillämpningsföreskrifter<br />
för rådets förordning<br />
(EG) nr 73/2009 vad gäller de<br />
stödordningar för jordbrukare som<br />
föreskrivs i avdelningarna IV och V<br />
i den förordningen<br />
(EG) Nr 1122/2009om tillämpningsföreskrifter<br />
för rådets förordning<br />
(EG) nr 73/2009 vad gäller tvärvillkor,<br />
modulering och det integrerade<br />
administrations- och kontrollsystem<br />
inom de system för direktstöd till<br />
jordbrukare som införs genom den<br />
förordningen och om tillämpningsföreskrifter<br />
för rådets förordning<br />
(EG) nr 1234/2007 när det gäller<br />
tvärvillkoren för stöd inom vinsektorn<br />
Föreskrifter om ansökan om stöd,<br />
bidrag och ersättningar år <strong>2010</strong>.<br />
Skördeskadeersättning Stöd för stärkelsepotatis<br />
(EG) nr 1857/2006 av den 15 december<br />
2006 om tillämpningen av<br />
artiklarna 87 och 88 i fördraget på<br />
statligt stöd till små och medelstora<br />
företag som är verksamma inom<br />
produktion av jordbruksprodukter<br />
och om ändring av förordning (EG)<br />
nr 70/2001.<br />
(EG) nr 73/2009 om upprättande av<br />
gemensamma bestämmelser för system<br />
för direktstöd för jordbrukare<br />
inom den gemensamma jordbrukspolitiken<br />
och om upprättande av<br />
vissa stödsystem för jordbrukare,<br />
om ändring av förordningarna (EG)<br />
nr 1290/2005, (EG) nr 247/2006<br />
och (EG) nr 378/2007 samt om<br />
upphävande av förordning (EG) nr<br />
1782/2003.<br />
(EG) nr 1234/2007 om upprättande<br />
av en gemensam organisation av<br />
jordbruksmarknaderna och om<br />
särskilda bestämmelser för vissa<br />
jordbruksprodukter (”enda förordningen<br />
om de gemensamma organisationerna<br />
av marknaden”)<br />
(EG) nr 2235/2003 om gemensamma<br />
regler för tillämpningen av rådets<br />
förordningar (EG) nr 1782/2003<br />
och (EG) nr 1868/94 när det gäller<br />
potatisstärkelse.<br />
(EG) nr 571/2009 om tillämpningsföreskrifter<br />
för rådets förordning<br />
(EG) nr 1234/2007 om upprättande<br />
av ett kvotsystem avseende produktionen<br />
av potatisstärkelse<br />
(EG) Nr 1122/2009, om tillämpningsföreskrifter<br />
för rådets förordning<br />
(EG) nr 73/2009 vad gäller<br />
tvärvillkor, modulering och det<br />
integrerade administrations- och<br />
kontrollsystem inom de system<br />
för direktstöd till jordbrukare som<br />
införs genom den förordningen och<br />
om tillämpningsföreskrifter för rådets<br />
förordning (EG) nr 1234/2007<br />
när det gäller tvärvillkoren för stöd<br />
inom vinsektorn
Lag<br />
Statsrådets<br />
förordning<br />
Jord- och<br />
skogsbruksministerietsförordningLandsbygdsverkets<br />
föreskrift<br />
Rådets<br />
förordning<br />
Kommissionensförordning<br />
Lag om ersättande av skördeskador<br />
(1214/2000) jämte ändringar.<br />
SRf 297/2008 om ersättande av<br />
skördeskador.<br />
SRf x/2011 om lägenhetsbestämda<br />
ersättningsandelar för <strong>2010</strong> års<br />
skördeskador.<br />
JSMf x/<strong>2010</strong> om specialstöd. JSMf 331/2008 om ersättande av<br />
skördeskador.<br />
Det integrerade systemet<br />
(EG) nr 73/2009 om upprättande av<br />
gemensamma bestämmelser för system<br />
för direktstöd för jordbrukare<br />
inom den gemensamma jordbrukspolitiken<br />
och om upprättande av<br />
vissa stödsystem för jordbrukare,<br />
om ändring av förordningarna (EG)<br />
nr 1290/2005, (EG) nr 247/2006<br />
och (EG) nr 378/2007 samt om<br />
upphävande av förordning (EG) nr<br />
1782/2003.<br />
(EG) Nr 1122/2009<br />
om tillämpningsföreskrifter för det<br />
system med samlat gårdsstöd som<br />
föreskrivs i avdelning III i rådets<br />
förordning (EG) nr 73/2009 om<br />
upprättande av gemensamma bestämmelser<br />
för system för direktstöd<br />
för jordbrukare<br />
Föreskrifter om ansökan om skördeskadeersättning,<br />
normskördar<br />
som används vid ersättandet och<br />
enhetspriser. Efter att föreskrifterna<br />
har meddelats publiceras de på internetadressen<br />
http://www.finlex.fi/<br />
sv/viranomaiset/normi/440001<br />
JSMf x/<strong>2010</strong> om specialstöd.<br />
A<br />
133
134<br />
Statsrådets<br />
förordning<br />
Jord- och<br />
skogsbruksministerietsförordning<br />
SRf 591/2007 (jämte ändringar) om<br />
övervakning av arealbaserade stöd<br />
som helt eller delvis finansieras av<br />
Europeiska gemenskapen.<br />
SRf 592/2007 (jämte ändringar) om<br />
övervakning av djurbidrag som helt<br />
finansieras av Europeiska gemenskapen.<br />
SRf 636/2007 (jämte ändringar)<br />
om övervakning av kraven på god<br />
jordbrukshävd och goda miljöförhållanden<br />
samt av föreskrivna verksamhetskrav<br />
som hänför sig till miljön<br />
och ingår i tvärvillkoren.<br />
SRf x/<strong>2010</strong>om övervakning av nationella<br />
stöd för växtproduktion och<br />
nationella husdjurstöd <strong>2010</strong>.<br />
SRf 660/2007 (jämte ändringar)<br />
om övervakning av miljöstöd och<br />
kompensationsbidrag.<br />
SRf 659/2007 (jämte ändringar) om<br />
övervakning av stöd som helt finansieras<br />
av Europeiska gemenskapen.<br />
SRf 418/2008 (jämte ändringar)<br />
om övervakning av stöd för djurens<br />
välbefinnande åren 2008―2013<br />
SRf 823/2008 (jämte ändringar) om<br />
övervakning av stöd för icke-produktiva<br />
investeringar.<br />
SRf 400/2009 om övervakning av<br />
kompensationsbidrag och miljöstöd<br />
för programperioden 2000―2006<br />
och avtal om miljöspecialstöd för<br />
programperioden 1995―1999.<br />
JSMf 31/1999 om åkerskiftesregistret.<br />
JSMf 189/2009 om minimikrav<br />
för god jordbrukshävd och goda<br />
miljöförhållanden som anknyter till<br />
tvärvillkoren
Bilaga B. Separat administrerade<br />
gårdsbruksföretag samt gemensamma<br />
företag och samarbete<br />
Om ett gårdsbruksföretag enligt reglerna för stöd som<br />
helt eller delvis finansieras av EU kan lämna en enda<br />
ansökan om stöd, kan det likaledes lämna en enda anmälan<br />
om deltagande i bidrag för nötkreatur och mjölkkor<br />
(mjölkkobidrag bara i AB-regionen) som fastställs<br />
på basis av nötdjursregistret och en enda ansökan om<br />
bidrag per tacka samt en ansökan om miljöstöd och<br />
kompensationsbidrag och om nationella tilläggsdelar till<br />
miljöstödet och kompensationsbidraget.<br />
Separata ansökningar kan lämnas enbart av gårdsbruksföretag<br />
vars företagsverksamhet är åtskilda från varandra.<br />
Då separata gårdsbruksföretags situation definieras<br />
måste man eventuellt be sökanden om tilläggsutredning.<br />
Härvid beaktas om den gårdsbruksenhet som jordbrukaren<br />
leder är funktionellt och ekonomiskt självständig<br />
(se 2.6) som produktionsenhet. Omständigheter som<br />
beaktas är bl.a. hur företaget behandlas i beskattningshänseende,<br />
jordbrukarens ställning på gårdsbruksenheten<br />
och frågor som hänför sig till de tillstånd som<br />
företagets produktion förutsätter och till organiserandet<br />
av produktionsverksamheten. Ingen av dessa faktorer är<br />
dock ensam avgörande.<br />
Följder av kringgående<br />
av villkoren för stöd<br />
Bestämmelserna om gårdsstöd och EU:s djurbidrag<br />
förutsätter att myndigheterna utreder ändringar<br />
av befintliga gårdar och bildandet av nya gårdar som<br />
eventuellt verkställts i syfte att undgå begränsningar som<br />
hänför sig t.ex. till stödmodulering. Därför kan separata<br />
ansökningar om gårdsstöd eller separata djurbidragsansökningar<br />
sammanslås. Då man överväger sammanslagning<br />
av ansökningarna kan man jämföra tidigare års<br />
ansökningsuppgifter och klarlägga huruvida ansökan om<br />
stöd via ett annat gårdsbruksföretag leder till kringgående<br />
av begränsningar för stödförmåner eller modulering.<br />
Jämförelsen av tidigare års ansökningsuppgifter begränsar<br />
sig inte till det närmast föregående året. Sålunda<br />
kontrolleras också sådana fall där sökanden eftersträvar<br />
obefogade stödförmåner genom successiva förändringar.<br />
Bidrag för proteingrödor, EU-stöd för utsädesproduktion<br />
av timotej, stöd för stärkelsepotatis,<br />
kompensationsbidrag och miljöstöd samt nationella<br />
tilläggsdelar till kompensationsbidraget och<br />
miljöstödet kan inte beviljas, om sökanden vidtagit<br />
sådana åtgärder för ändring av åkerarealens besittningsförhållanden<br />
eller motsvarande vars uppenbara syfte är<br />
att kringgå de allmänna villkoren för beviljande av ovan<br />
nämnda stöd. De nationella stöden kan sänkas eller<br />
lämnas obetalade om något förhållande eller någon åtgärd<br />
i syfte att erhålla stöd har givits en sådan form som<br />
inte motsvarar dess ursprungliga natur eller ändamål.<br />
En sådan åtgärd kan till exempel bestå av konstgjord<br />
uppspjälkning av produktionen över flera sökande i uppenbar<br />
avsikt att kringgå stödvillkoren.<br />
B.1 Gemensamma ladugårdar<br />
En gemensam ladugård är en produktionsbyggnad som<br />
är gemensam för flera producenter. Den gemensamma<br />
ladugården är inte en separat producent, inga inkomststöd<br />
söks alltså i dess namn och den har inte djur i sin<br />
besittning. En gemensam ladugård kan anses vara en<br />
produktionsbyggnad som hör till gården i sådana fall<br />
då det ingåtts klara hyres- eller andra besittningsavtal,<br />
nedan hyresavtal, gällande den. Härvid kan den gemensamma<br />
ladugården anses utgöra en del av den gård<br />
som är i sökandens besittning. Dessutom skall avtal om<br />
skötsel av djuren och om kompensationsgrunder för<br />
sådant arbete för en annans räkning som överstiger den<br />
egna andelen ingås.<br />
I nötdjursregistret har också gemensamma ladugårdar<br />
egna djurhållningsplatssignum. Om en gemensam ladugård<br />
inte har registrerats som djurhållningsplats, skall<br />
detta göras på Eviras blankett. De delaktiga gårdarna<br />
skall anmäla djur som de har i sin besittning i den gemensamma<br />
ladugården och eventuella förflyttningar mellan<br />
djurhållningsplatser till nötdjursregistret.<br />
Driftscentrumen för de sökande som är delaktiga i en<br />
gemensam ladugård ska ligga på lämpligt avstånd från<br />
den gemensamma ladugården. I allmänhet kan högst<br />
12 km anses vara ett ändamålsenligt avstånd med tanke<br />
på skötsel och utfodring av djuren.<br />
Sökandenas gårdsbruksföretag bör utgöra funktionellt<br />
sett separata helheter. Makar anses i detta sammanhang<br />
utgöra en och samma sökande. Ett undantag som gäller<br />
släktskapsförhållanden kan utgöras av en situation där de<br />
sökande bor åtskils och har separata jordbrukslägenheter<br />
i sin besittning.<br />
Eftersom det är förbjudet att bilda nya gårdar för att<br />
kringgå bidragsbegränsningar kan också tidigare lantbruksproduktion<br />
granskas. En sökande som inte tidigare<br />
har idkat jordbruk kan i regel anses vara berättigad till<br />
djurbidrag i egenskap av delaktig i gemensam ladugård<br />
endast vid generationsväxling eller någon därmed jämförbar<br />
besittningsöverföring av en hel gård.<br />
135
136<br />
När man beslutar om huruvida hyresavtalet för den<br />
gemensamma ladugården uppgjorts eller hela ladugården<br />
grundats i syfte att kringgå begränsningar som gäller<br />
bidragsbestämmelserna granskas alla omständigheter i<br />
varje enskilt fall särskilt. Härvid beaktas bl.a. hur länge<br />
djuren har varit i de olika sökandenas ägo, om sökandena<br />
har lämnat egna djurbidragsansökningar innan<br />
de hyrt in sig i den gemensamma ladugården och hur<br />
många bidragsberättigande djur de sökande har haft vid<br />
dessa ansökningar. Vid byte av produktionsinriktningen<br />
beaktas sökandens produktionsinriktning före ingående<br />
av hyresavtalet för den gemensamma ladugården och<br />
faktorer som påverkat bytet av produktionsinriktning.<br />
Dessutom beaktas vid utredning av eventuella försök till<br />
kringgående av bestämmelserna bl.a. sökandens ålder,<br />
övrig yrkesverksamhet, jordbruksinkomstens andel vid<br />
beskattningen, företagsformen för gemensamt företag<br />
eller andra motsvarande faktorer.<br />
B.2 Samarbete vid nyttjande<br />
av betesmark<br />
Enligt bestämmelserna om djurhållningsperiod får inte<br />
djur som omfattas av pågående djurhållningsperiod flyttas<br />
från den egna gården eller skiften som är i besittning.<br />
Bidragsdjur kan under djurhållningsperioden flyttas till<br />
områden där avsikten med betesgången är landskapsvård<br />
eller främjande av naturens mångfald. I så fall rekommenderas<br />
att man ingår arrendeavtal för det område som är<br />
föremål för skötselåtgärden. Det är också möjligt att ingå<br />
avtal med markägaren om att området används som bete.<br />
Sådana avtal jämställs med arrendeavtal. Avtalet bör<br />
klart visa markägarens samtycke till att området betas av<br />
djur som är i sökandens besittning. Det är skäl att notera<br />
de begränsningar i stödanvändning som nämns nedan.<br />
Man kan erbjuda bete åt grannens djur efter att stödvillkoren<br />
för det skifte som anmälts i den egna stödansökan<br />
har uppfyllts. Stödvillkoren uppfylls enligt följande:<br />
• Areal som berättigar till gårdsstöd<br />
– grannens djur kan släppas på bete på stödberättigande<br />
arealer med iakttagande av tvärvillkoren<br />
• Miljöstöd och kompensationsbidrag<br />
– grannens djur kan släppas på bete på skiftet efter att<br />
kravet på bärgande av skörd på det har uppfyllts. Kravet<br />
på bärgande av skörd kan också uppfyllas genom<br />
att grannens djur går på bete.<br />
• Ett skifte för vilket inga stöd har sökts:<br />
– grannens djur kan gå på bete på skiftet utan begränsningar<br />
Betesskiftena skall vid behov registreras som djurhållningsplatser.<br />
Då bör djurägaren göra anmälan till nötdjursregistret<br />
om förflyttning av djuren när djuren byter<br />
djurhållningsplats. Tilläggsuppgifter om anmälningarna<br />
ges i Eviras guide om märkning och registrering av<br />
nötkreatur.<br />
B.3 Speciella frågor i anslutning<br />
till ägarförhållandena för djur<br />
Det är inte att rekommendera att djur ägs i kors eller<br />
hyrs ut, eftersom det kan leda till förlust av stöd och<br />
bidrag samt problem, bl.a. vid beskattningen. Om det<br />
framkommer att sådana lösningar baserar sig på en strävan<br />
att kringgå villkor för beviljande av bidrag, tvingas<br />
man i enlighet med EU-bestämmelserna till begränsning<br />
av bidragsutbetalningar.<br />
Sökanden behöver inte äga de djur för vilka han eller hon<br />
är berättigad till bidrag. En producent som är berättigad<br />
till bidrag bör dock ha en gård i sin besittning. Sökanden<br />
bör fatta de ekonomiska besluten i anslutning till sin<br />
gård och ansvara för den ekonomiska vinst eller förlust<br />
som uppfödningen av de djur som han eller hon håller på<br />
gården föranleder.<br />
En sådan ägare (företagare, slakteri, livsmedelsfabrik)<br />
som inte har en produktionsenhet till sitt förfogande och<br />
vars djurskötsel handhas av andra lantbruksföretagare<br />
mot fast ersättning eller helhetsersättning lämnas utan<br />
bidrag.
Exempel: Gård a äger djuren, men de föds upp på gård d. EU:s bidrag för nötkreatur (samt EU:s övriga djurbidrag<br />
och de nationella stöden) betalas till antingen gård d eller gård a beroende på avtalstyp:<br />
Avtalstyp A) Besittningen av djuren överförs till gård d, dvs. djuren registreras i gård d:s besittning. Då skall<br />
gård a göra en anmälan om avlägsnande till nötdjursregistret och anteckna avlägsnandet i nötkreatursförteckningen.<br />
Gård d skall göra en anmälan om köp till nötdjursregistret och en anteckning om ankomst till gården i nötkreatursförteckningen.<br />
Nu besitter gård d djuren. Det är inte nödvändigt att sälja djuren även om händelserna i nötdjursregistret<br />
är avlägsnande och köp. Genom avtal mellan parterna och kvitton osv. kan man visa att avsikten är att hyra ut djuren.<br />
Den som hyrt djuren, dvs. gård d, bär det ekonomiska ansvaret för djuren och är berättigad till bidrag och stöd för de<br />
djur som registrerats på den. Registreringen på gård d bör ha utförts så att registreringen i fråga om det ovan nämnda<br />
EU-bidraget för nötkreatur ska företas inom föreskriven tid före ansökan om bidrag. I fortsättningen har nötkreaturen<br />
ingen djurhållningsperiod.<br />
Avtalstyp B) Gård a hyr båsplats av gård d, varvid de uthyrda båsplatserna på gård d utgör en del av gård a. Ett<br />
skriftligt hyresavtal skall ingås, och till det fogas en förteckning över de djur som flyttats från gård a till gård d. Nötkreatursförteckningarna<br />
på gårdarna a och d skall också uppta motsvarande anteckningar om förflyttningsdagar och<br />
anteckningarna skall hållas à jour. Gård a skall göra en förflyttningsanmälan till nötdjursregistret där det anmäls att<br />
djuren har förflyttats till en ny djurhållningsplats, gård d.<br />
Det är skäl att med tanke på en eventuell övervakningssituation teckna ett skriftligt avtal om utfodring och övrig skötsel<br />
av djuren som visar att gård d endast erbjuder skötseltjänster men inte har ekonomiskt ansvar för de djur som omfattas<br />
av avtalet. Avtalet kan till exempel stipulera att veterinärmedicinska tjänster inte omfattas av skötselavtalet utan att ansvaret<br />
för dem ligger hos den som bär den ekonomiska risken, dvs. djurägaren, som är gård a. Då ansvarar gård a också<br />
för att öronmärkena och nötkreatursförteckningen hålls à jour.<br />
När gård a övervakas fortsätter övervakningen på gård d som övervakning av de djur som befinner sig där.<br />
Övervakningen kan utvidgas att omfatta gård d, om det i samband med övervakningen framkommer brister i fråga om<br />
djuren på gård d. När gård d övervakas utvidgas övervakningen att beröra gård a, om det i det sammanhanget framkommer<br />
brister i fråga om de djur som tillhör gård a. Eftersom gård a bär det ekonomiska ansvaret för djuren är den<br />
berättigad till EU:s bidrag för nötkreatur (och EU:s övriga djurbidrag och nationella stöd) för de djur som registrerats<br />
i gårdens namn (se registrering ovan).<br />
B<br />
137
138<br />
Tabell 1. Trefasuppfödning av tjurar på en nötkreatursgård<br />
Tjurar<br />
Gård 1 (mjölkgård) Gård 2 (mellanuppfödning) Gård 3 (slutuppfödning)<br />
Små tjurkalvar<br />
Dricksutfodring<br />
Slutuppfödning<br />
(7–14dygn)<br />
(2 veckor – 5–6 mån)<br />
(5–6 mån – 15–20 mån)<br />
Flyttas till gård 1<br />
Flyttas till gård 2<br />
• Bägge gårdarnas anmälningar till nötdjursregistret (7 dygn)<br />
• Anteckningar i nötkreatursförteckningen på båda gårdarna (3 dygn) + dokument (kvitto, avtal el.dyl.) för verifiering<br />
av anteckningen och för att påvisa besittningen av djuren (Även om slakteriet tar hand om flyttningarna mellan<br />
gårdarna, är gårdarna ansvariga för att anmälningarna och märkningen är riktiga)<br />
Exempel: tjurar (tabell 1)<br />
• Producenten, eller någon gång slakteriet, äger djuren<br />
(härvid tillfaller stöden den som bär det ekonomiska<br />
ansvaret för djuren; se punkt B.3 ”Speciella frågor i<br />
anslutning till ägarförhållandena för djur”)<br />
• För att djurbidrag och nationella husdjursstöd skall<br />
erhållas skall djuren alltid registreras på den gård<br />
som föder upp dem och då bör det åtminstone vara<br />
fråga om ett skriftligt hyresavtal på basis av vilket det<br />
ekonomiska ansvaret ligger på uppfödargården.<br />
• Gård 1 (mjölkgården) och gård 2 (anläggningen för<br />
mellanuppfödning) är inte berättigade till stöd: djuren<br />
är inte minst 6 månader gamla, dvs. de kan inte beviljas<br />
till exempel bidrag för nötkreatur.<br />
• Förmedling (slakteriet sköter förmedlingen) inträffar<br />
när kalvarna flyttas från mjölkgården till mellanuppfödning<br />
och från mellanuppfödning till den slutliga<br />
uppfödaren.<br />
• Djurenheterna inom de nationella stöden och EU:s<br />
djurbidrag räknas till godo för den gård på vilken<br />
djuret är registrerat vid respektive tidpunkt.<br />
• Om ett djur måste slaktas innan djurhållningsperioden<br />
räknat från registrering i nötdjursregistret uppfyllts,<br />
kan inte nationellt stöd för tjurar som slaktats på<br />
C3- och C4-området beviljas för djuret.<br />
Tabell 2. Trefasuppfödning av slaktkvigor på en nötkreatursgård<br />
Slaktkvigor (kokalvar, vilka inte används för nyrekrytering av mjölkkorna)<br />
Gård 1 (mjölkgård) Gård 2 (mellanuppfödning) Gård 3 (slutuppfödning)<br />
Små kokalvar<br />
Uppfödning<br />
Slutuppfödning<br />
(till 7–14 dygns ålder)<br />
(ca 2 veckor – 5–6 mån)<br />
(ca 9–11 mån ålder)<br />
Flyttas till gård 1<br />
Flyttas till gård 2<br />
• Bägge gårdarnas anmälningar till nötdjursregistret (7 dygn)<br />
• Anteckningar i nötkreatursförteckning på båda gårdarna (3 dygn) + dokument (kvitto, avtal el.dyl.) för verifiering<br />
av anteckningen och för att påvisa besittningen av djuren (Även om slakteriet tar hand om flyttningarna mellan<br />
gårdarna, är gårdarna ansvariga för att anmälningarna och märkningen är riktiga)<br />
Exempel: slaktkvigor (tabell 2)<br />
• Djurenheterna inom de nationella stöden (skärgårdsområdena<br />
i stödregion A och B) räknas till godo för<br />
den gård på vilken djuret är registrerat vid respektive<br />
tidpunkt.<br />
• Om ett djur måste slaktas innan djurhållningsperioden<br />
räknat från registrering i nötdjursregistret<br />
uppfyllts, kan inte nationellt stöd för slaktade kvigor<br />
beviljas för djuret.
B.4 Betydelsen av ändrad företagsform<br />
Med ändrad företagsform avses till exempel en situation<br />
där fysiska personer, dvs. odlare, inleder samarbete med<br />
användning av sina produktionsinsatser och bildar en<br />
lantbrukssammanslutning, ett aktiebolag, öppet bolag<br />
eller kommanditbolag eller där företagsformen för ett befintligt<br />
företag ändras. Enligt nationella författningar och<br />
EG:s rättsakter skall myndigheterna noggrant undersöka<br />
bildandet av nya producenter som utgör sökande för<br />
att försäkra sig om att inte nya sökande bildas i syfte att<br />
kringgå stödvillkor (se bilaga A).<br />
Exempel<br />
Två odlare som tidigare har odlat sina gårdar i form av en lantbrukssammanslutning bildar ett aktiebolag. Förutom<br />
aktiebolaget har de åker som ansöker om stöd för i sammanslutningens namn, dvs. all åker har inte överförts till aktiebolaget.<br />
Det är inte fråga ett fall som tolkas som kringgående av stödvillkor.<br />
Aktiebolaget och lantbrukssammanslutningen utgör för stödens, de nationella författningarnas samt EG-förordningarnas<br />
del två separata producenter, även om deras ägare utgörs av samma personer.<br />
Genom att grunda aktiebolaget har odlarna bildat en ny fristående producent som för de olika stödformernas del omfattas<br />
av samma bestämmelser som berör enskilda odlare som lämnar in separata ansökningar, exempelvis:<br />
• För att aktiebolaget skall kunna erhålla stöd för de åkrar som det har anmält i sin stödansökan skall det ha åkrarna i<br />
sin besittning.<br />
– den sammanslutning som överlåtit åkrarna till aktiebolaget har överlåtit besittningsrätten till åkrarna till aktiebolaget,<br />
och sammanslutningen kan inte erhålla stöd för dem<br />
• De djur för vilka aktiebolaget ansöker om stöd bör vara i aktiebolagets besittning och registrerade i aktiebolagets<br />
namn<br />
• Aktiebolaget skall för att erhålla djurbidrag hålla de i aktiebolagets namn registrerade djuren på sin gård den minimitid<br />
som djurbidraget förutsätter<br />
• När en gårdsbruksenhet (t.ex. dödsbo eller sammanslutning) skiftas skall anmälningarna om deltagande i det nya<br />
EU-bidraget för nötkreatur och i nationellt stöd (Blnr 144) lämnas på nytt i den nya producentens namn. När flera<br />
gårdsbruksenheter bildar en sammanslutning bör de noggranna anvisningar om det nya EU-bidraget för nötkreatur<br />
och räknande av antalet djurenheter som anges på blankett nr 156 studeras.<br />
• För de nationella stödens del skall följande beaktas vid ändring av sökandens företagsform:<br />
– beviljandet av nationella husdjursstöd förutsätter bland annat att sökanden senast den 15 juni <strong>2010</strong> i sin besittning<br />
har minst tre hektar för odling lämplig åker som förblir i sökandens besittning under hela växtperioden<br />
– krav på eget deltagande i arbetet<br />
• möjligheterna till undantag från det ovanstående<br />
– när produktion eller verksamhet bedrivs av fysiska personer gemensamt eller i form av en sammanslutning skall<br />
minst en odlare, bolagsman, medlem eller delägare vara en fysisk person som uppfyller ålderskraven och förutsättningarna<br />
för LFöPL-pension och som själv idkar jordbruk eller trädgårdsodling. Det går dock att söka undantag<br />
från dessa villkor genom ansökan om undantag som inlämnas till Landsbygdsverket senast 30.4.<strong>2010</strong> (se kap. 12).<br />
B<br />
139
140<br />
Bilaga C. Besittningsöverföringar<br />
C.1 Överföring av besittningen av<br />
skiften t.o.m. 15.6.<strong>2010</strong><br />
1. Allmänna förutsättningar<br />
Överföring av besittningen av enskilda odlingsskiften är<br />
möjliga enligt EU-rättsakterna, om överföringen företas<br />
och anmäls till kommunens landsbygdsnäringsmyndighet<br />
senast 15.6.<strong>2010</strong>. Med odlingsskifte avses bas- eller<br />
jordbruksskifte i Finlands åkerskiftessystem. Således är<br />
ökningar av såväl enskilda bas- som enskilda jordbruksskiften<br />
möjliga.<br />
Överföring av besittningen av ett enskilt odlingsskifte<br />
när skiftet har anmälts i en annan odlares<br />
stödansökan kan godkännas endast om alla villkor<br />
nedan uppfylls senast 15.6.<strong>2010</strong>:<br />
• den nya innehavaren har lämnat in sin stödansökan<br />
senast 30.4.<strong>2010</strong><br />
• den nya innehavaren anmäler besittningsöverföringen<br />
på blankett 102A senast 15.6.<strong>2010</strong><br />
• den nya innehavaren lägger till basskiftet på blankett<br />
102 A och anmäler den odlade grödan på blankett 117<br />
senast 15.6.<strong>2010</strong><br />
• den tidigare innehavaren tar bort skiftet ur sin besittning<br />
på blankett 102A senast 15.6.<strong>2010</strong><br />
• det arrendekontrakt eller avtal av annat slag som ligger<br />
till grund för överföringen av skiftesbesittningen<br />
har uppgjorts skriftligen och innehåller klara villkor<br />
för överföringen av odlings- och besittningsrätten.<br />
Den nya innehavaren ska lämna in avtalen till kommunens<br />
landsbygdsnäringsmyndighet.<br />
För att överföringen av besittningen skall godkännas<br />
förutsätts att ett skriftligt köpebrev eller arrendeavtal och<br />
anmälan om ändring av såningsarealer (Blnr 117) lämnas<br />
in till kommunens landsbygdsnäringsmyndighet och<br />
att skiftet läggs till på basskiftesblanketten 102A senast<br />
15.6.<strong>2010</strong>.<br />
Att foga ett helt nytt skifte till stödansökan t.o.m.<br />
15.6.<strong>2010</strong><br />
Det är möjligt att till stödansökan foga också ett sådant<br />
bas- eller jordbruksskifte som inte har upptagits i en<br />
annan odlares stödansökan. För jordbruksskiftenas del<br />
ska anmälan om ändring av såningsarealer (Blnr 117)<br />
och för basskiftenas del ändringsblankett 102C lämnas<br />
in till kommunens landsbygdsnäringsmyndighet senast<br />
15.6.<strong>2010</strong>. Ett skifte som fogas till ansökan skall tas upp<br />
som U-skifte, om det ännu inte har tilldelats ett basskiftessignum<br />
(se också inlämnande av kartbilaga punkt<br />
4.4.1) och skiftet skall läggas till på blankett 102A.<br />
2. Gårdsstöd<br />
Inom gårdsstödet är det möjligt att lägga till enstaka<br />
skiften t.o.m. 15.6.<strong>2010</strong>, om de ovan nämnda allmänna<br />
förutsättningarna har iakttagits.<br />
3. Nationellt stöd<br />
Inom de nationella stöden är ändringar som gäller<br />
jordbruksskiftena möjliga, om de ovan nämnda allmänna<br />
förutsättningarna har iakttagits.<br />
4. Kompensationsbidrag och miljöstöd<br />
samt de nationella tilläggsdelarna till<br />
dem<br />
Inom kompensationsbidraget och miljöstödet samt de<br />
nationella tilläggsdelarna till dem är ändringar som gäller<br />
jordbruksskiftena möjliga, om de ovan nämnda allmänna<br />
förutsättningarna har iakttagits. För kompensationsbidragets<br />
och miljöstödets del finns emellertid ytterligare<br />
villkor för att lägga till skiften (se kap. 6 i ansökningsguiden<br />
och förbindelsevillkoren för närmare information om<br />
förutsättningarna).<br />
5. Bidrag för proteingrödor<br />
Inom bidraget för proteingrödor är ändringar som gäller<br />
jordbruksskiftena möjliga, om de ovan nämnda allmänna<br />
förutsättningarna har iakttagits.<br />
6. Stöd för stärkelsepotatis<br />
Ändringar som gäller jordbruksskiften där stärkelsepotatis<br />
odlas är möjliga t.o.m. 15.6.<strong>2010</strong>, om de ovan nämnda<br />
allmänna förutsättningarna har iakttagits.<br />
C.2 Överföring av besittningen av<br />
hela gården t.o.m. 1.9.<strong>2010</strong><br />
Med överföring av besittningen av hela gården avses<br />
sådana fall då gårdens alla stöddjur och odlingsjordar<br />
övergår till en ny innehavare. Då utbetalas stöden till den<br />
nya innehavaren. Den tidigare innehavaren kan lämna<br />
kvar högst 10 % av åkerarealen som trädgårdsland, dock<br />
högst en hektar. Inom kompensationsbidraget och miljöstödet<br />
kan åkerområdet i fråga dock bara vara mindre<br />
än 0,5 hektar. Exempelvis vid en generationsväxling där<br />
övertagaren har en gård från tidigare betalas stöden i<br />
enlighet med begränsningarna i punkt C.5, som gäller<br />
sammanslagning av gårdar (se också punkt C.6)
Överföring av besittningen av hela gården, dvs.<br />
ändring av den sökande i fråga om arealstöd, är<br />
möjlig att utföra 30.4–1.9.<strong>2010</strong> både vid generationsväxling<br />
som gäller hela gården och vid annan överföring av<br />
besittningsrätten till hela gården. Beträffande undantag<br />
som gäller EU:s djurbidrag i samband med besittningsöverföringar<br />
av hela gården, se punkt C.5. Nationella<br />
husdjursstöd, se punkt C.6.<br />
Förutsättningarna för stöd måste uppfyllas<br />
Även i fall av besittningsöverföring kan stöd erhållas endast<br />
om de stödspecifika villkoren uppfylls för areal stödens<br />
respektive djurstödens del. Då man företar gårdsköp,<br />
arrenderingar, ändringar av bolagsformen osv. bör man<br />
särskilt för husdjursstödens del noggrant reda ut tidpunkten<br />
för överföring av besittningen av gården. Alltid då det<br />
är möjligt är det skäl att förlägga besittningsöverföringar<br />
som gäller hela gården till årets början, dvs. innan de första<br />
utbetalningarna för ifrågavarande stödår inleds.<br />
För att skiftena ska behålla sin rätt till stöd måste man<br />
i samband med besittningsöverföringar av hela gården<br />
också beakta förbindelsevillkoren för kompensationsbidrag<br />
samt förbindelsevillkoren för miljöstöd och villkoren<br />
för avtal om specialstöd.<br />
Det är skäl att undvika byte av lägenhetssignum<br />
då besittningen av hela gården överförs, eftersom<br />
byte av lägenhetssignum leder till att risken för fel i stödutbetalningen<br />
ökar.<br />
Överföring av besittningen av hela gården kan<br />
godkännas endast om alla förutsättningar nedan<br />
uppfylls:<br />
• den tidigare innehavaren har senast 30.4.<strong>2010</strong> anmält<br />
gårdens basskiften i sin egen stödansökan (vid behov<br />
ändrad senast 15.6.<strong>2010</strong>)<br />
• den nya innehavaren har lämnat in sin stödansökan<br />
senast 30.4.<strong>2010</strong> , utom då det är fråga om sådan överföring<br />
av besittningen av hela gården att den nya innehavaren<br />
inte har haft en egen stödansökan 30.4.<strong>2010</strong><br />
• den nya innehavaren anmäler besittningsöverföringen<br />
senast 13.9.<strong>2010</strong> till kommunens landsbygdsnäringsmyndighet<br />
på blankett 156<br />
• den tidigare innehavaren anmäler besittningsöverföringen<br />
senast 13.9.<strong>2010</strong> på blankett 156<br />
• det arrendeavtal, det köpebrev eller det avtal av annat<br />
slag på basis av vilket besittningen av hela gården<br />
överförts skall uppgöras skriftligen. Avtalet skall<br />
uppta klara villkor för överföringen av besittnings- och<br />
odlingsrätten. Avtalen skall lämnas in till kommunens<br />
landsbygdsnäringsmyndighet senast 13.9.<strong>2010</strong><br />
• då besittningen av hela gården överförs skall även<br />
ansökan om överföring av eventuella miljöstöds-<br />
och kompensationsbidragsförbindelser till den nya<br />
innehavaren göras (dock inte i sådana fall då den nya<br />
innehavaren redan har en förbindelse för den gård<br />
som han eller hon besitter). Närmare anvisningar<br />
ingår i förbindelsevillkoren. Överföring av förbindelse<br />
söks med blankett 160.<br />
• då besittningen av hela gården överförs skall man<br />
också ansöka om att en förbindelse om stöd för djurens<br />
välbefinnande överförs. Se närmare anvisningar i<br />
förbindelsevillkoren. Överföring av förbindelsen söks<br />
med blankett 194.<br />
• den nya innehavaren kan ändra skiftesanvändningen<br />
enligt vad som beskrivs vid punkt C.1, om besittningen<br />
av hela gården överförs och överföringen anmäls<br />
senast 15.6.<strong>2010</strong><br />
• ändringsanmälningar gällande nötkreatur skall göras<br />
inom 7 kalenderdagar till det djurregister som Lantbrukets<br />
Datacentral för. Uppgifterna i får- och getregistret<br />
och svinregistret ska också hållas uppdaterade.<br />
Överföring av besittningen av hela gården inom<br />
gårdsstödet och stödrättigheter<br />
Om besittningen av hela gården överförs under tiden<br />
30.4–1.9.<strong>2010</strong> skall överlåtaren ansöka om gårdsstöd. Ansökan<br />
om gårdsstöd kan överföras på den nya innehavaren,<br />
om de ovan nämnda förutsättningarna för överföring<br />
av besittningen av hela gården uppfylls.<br />
I samband med överföring av besittningen av hela<br />
gården kan också stödrättigheterna överföras. I dessa fall<br />
skall blanketterna 103A och 103B lämnas in till kommunens<br />
landsbygdsnäringsmyndighet.<br />
C.3 Överföring av besittningen av<br />
hela gården efter 1.9.<strong>2010</strong><br />
Vid överföring av besittningen av hela gården är det<br />
efter 1.9.<strong>2010</strong> inte möjligt att byta stödtagare i<br />
fråga om de arealbaserade stöden (se också om EU:s<br />
djurbidrag, punkt C.4, C.5 och nationella husdjursstöd,<br />
punkt C.6). Sålunda betalas stöden till den som varit<br />
egentlig sökande senast 30.4.<strong>2010</strong> . I fall av överföring<br />
av besittningen av hela gården betalas stöden till den<br />
på vilken besittningen har överförts senast 1.9.<strong>2010</strong> , när<br />
besittningsöverföringen har anmälts till kommunens<br />
landsbygdsnäringsmyndighet senast 13.9.<strong>2010</strong>. Då<br />
överföringen av besittningen eller en ändring av annat<br />
slag sker efter 1.9.<strong>2010</strong> kan parterna sinsemellan komma<br />
överens om hur de arealbaserade stöden skall fördelas.<br />
C<br />
141
142<br />
C.4 Överföring av besittningen<br />
av hela gården och EU:s<br />
djurbidrag<br />
Instruktioner om betalningen av EU:s djurbidrag vid<br />
överföring av besittningen av hela gården ges i en separat<br />
anvisning om EU:s bidrag för nötkreatur och mjölkkor.<br />
C.5 Sammanslagning av gårdar<br />
och EU:s djurbidrag<br />
Instruktioner om betalningen av EU:s djurbidrag vid<br />
överföring av besittningen av hela gården ges i en separat<br />
anvisning om EU:s bidrag för nötkreatur och mjölkkor.<br />
C.6 Överföring av besittningen av<br />
hela gården och de nationella<br />
husdjursstöden<br />
I datasystemet kan en enda ansökan per stödår inrättas<br />
för var och en stödtyp (till exempel nationellt husdjursstöd<br />
till södra Finland) under ett och samma lägenhetssignum<br />
(=gård). Ansökan inrättas i datasystemet i fråga<br />
om den som lämnar stödårets första ansökningsblankett<br />
för ett enskilt stöd (till exempel ansökan om förskott<br />
på de nationella husdjursstöden). Det går inte att flytta<br />
ansökan mellan den tidigare och den nya innehavaren i<br />
datasystemet efter att den första utbetalningen har skett<br />
(till exempel efter att förskott har betalats).<br />
1) Ansökan om slutliga nationella<br />
husdjursstöd<br />
Om besittningen av hela gården har överförts innan förskott<br />
på de nationella husdjursstöden har sökts eller om<br />
den nya innehavaren har ändrats till sökande av förskott<br />
på husdjursstöden och förskottet har utbetalats till den<br />
nya innehavaren, ansöker den nya innehavaren om de<br />
slutliga husdjursstöden.<br />
Om besittningsöverföringen sker efter att förskott har<br />
betalats ut, innan de slutliga husdjursstöden betalas ut,<br />
kan det slutliga stödet ha sökts av den tidigare innehavaren,<br />
den nya innehavaren eller bägge. I datasystemet<br />
utgör dessa dock en enda ansökan under ifrågavarande<br />
lägenhetssignum. Uppgifterna på ansökningsblanketterna<br />
registreras i datasystemet på den sökande till vilken<br />
förskottet har betalats, dvs. den tidigare innehavaren.<br />
Ansökan om nationella husdjursstöd kan, om den nya<br />
och den tidigare innehavaren kommer överens om det,<br />
omfatta alla djur som den tidigare innehavaren haft i sin<br />
besittning och som omfattas av stödet <strong>2010</strong>. Stödansökan<br />
kan sålunda omfatta dikor, dikokvigor och tjurar samt i<br />
A- och B-områdenas skärgårdsdelar mjölkkor och kvigor<br />
från och med 1.7.2009.<br />
Sammanslagning av gårdar<br />
Om två eller flera gårdar har slagits samman kan den vid<br />
sammanslagningen uppkomna gården, då de berörda<br />
parterna kommer överens om det, ansöka om de slutliga<br />
stöden för de djur som fötts upp på de sammanslagna<br />
gårdarna och som omfattas av stödet <strong>2010</strong>. Stödansökan<br />
kan sålunda omfatta dikor, dikokvigor och tjurar samt<br />
i A- och B-områdenas skärgårdsdelar mjölkkor och<br />
kvigor från och med 1.7.2009. Ett eventuellt förskott på<br />
husdjursstöd som eventuellt betalats till en gård vars lägenhetssignum<br />
tas ur bruk i och med sammanslagningen<br />
kommer att återkrävas till staten.<br />
2) Utbetalning av slutliga nationella<br />
husdjursstöd<br />
I fråga om överföring av besittningen av hela gården anses<br />
det krav på besittning av åker (se punkt 2.7) som ligger<br />
till grund för beviljande av husdjursstöd vara uppfyllt,<br />
om ifrågavarande lägenhetssignum (=gård) 15.6.<strong>2010</strong><br />
har haft minst tre hektar odlingsbar åker i sin besittning<br />
under växtperioden <strong>2010</strong>.<br />
I fråga om köp eller andra avtal för överföring av besittningen<br />
av en gård kan parterna sinsemellan komma<br />
överens om hur de delar på de nationella husdjursstöd<br />
som har betalats ut till gården.<br />
a) Förskott på husdjursstöd har betalats ut<br />
Om en producent har erhållit förskott på husdjursstöd<br />
och besittningen av hela gården överförs efter att förskottet<br />
har betalats ut, betalas de slutliga nationella husdjursstöden<br />
till den sökande som har erhållit förskottet, dvs.<br />
den tidigare innehavaren.<br />
b) Inget förskott på husdjursstöd har betalats ut<br />
Om en producent inte har erhållit förskott på husdjursstöd,<br />
kan gårdens nya och tidigare innehavare sinsemellan<br />
komma överens om till vem de slutliga nationella husdjursstöden<br />
utbetalas. Om parterna önskar att de slutliga<br />
stöden betalas till gårdens nya innehavare, skall den nya<br />
innehavaren innan stödet har betalats ut lämna kommunens<br />
landsbygdsnäringsmyndighet en kopia av avtalet som<br />
gäller detta. Utbetalningen av slutliga nationella husdjursstöd<br />
inleds enligt den målsatta tidtabellen i novemberdecember<br />
<strong>2010</strong>. Dessutom bör den nya innehavaren visa<br />
att besittningen av hela gården har överförts genom att<br />
han eller hon innan de första slutliga husdjursstöden har<br />
betalats ut lämnar in till kommunens landsbygdsnärings-
myndighet jord- och skogsbruksministeriets blankett<br />
nr 156 för anmälan av överföring av besittningen av hela<br />
gården tillsammans med behövliga kopior på köpebrev,<br />
arrendeavtal och andra motsvarande utredningar, såvida<br />
dessa handlingar inte har lämnats in tidigare.<br />
3) Kompensation för<br />
strukturförändringar inom svin och<br />
fjäderfähushållningen och överföring<br />
av besittningen av hela gården<br />
Om en referenskvantitet överförs till sökanden i samband<br />
med överföring av besittningsrätten till en hel gård efter<br />
det att kompensation för strukturförändringar har beviljats,<br />
slås referenskvantiteterna inte samman. Förutsättningarna<br />
för betalning av kompensation för strukturförändringar<br />
avgörs separat under vart och ett stödår.<br />
Kompensation för strukturförändringar inom svin- och<br />
fjäderfähushållningen och generationsväxling<br />
Om en gård som planerar att ansöka om kompensation<br />
för strukturförändringar står i begrepp att genomföra<br />
en generationsväxling år <strong>2010</strong> eller 2011, lönar det sig att<br />
övertagaren ansöker om kompensationen. Om överlåtaren<br />
har ansökt om kompensation och generationsväxlingen<br />
sker innan det andra årets kompensation betalas<br />
ut, lämnas kompensationen för det andra året obetald.<br />
Detta beror på att den tidigare innehavaren sannolikt<br />
inte längre uppfyller kravet på att bedriva jordbruk och<br />
den nationella stödlagen inte medger att den referenskvantitet<br />
som berättigar till kompensation överförs<br />
till övertagaren efter det att sökanden har beviljats kompensation.<br />
Refe renskvantiteten för frikopplat stöd går<br />
däremot att över föra vid generationsväxling.<br />
Om generationsväxlingen sker innan någon som helst del<br />
av kompensationen har betalts kan kompensationen fastställas<br />
för och beviljas gårdens nya innehavare.<br />
4) Frikopplat stöd för svin och<br />
fjäderfähushållning och överföring<br />
av besittningen av en hel gård<br />
En referenskvantitet för frikopplat stöd för svin- och fjäderfähushållning<br />
kan generellt sett inte överföras eller bytas,<br />
men referenskvantiteten kan överföras, slås samman,<br />
delas, minskas, återtas eller dras in. Referenskvantiteten<br />
för svin- och fjäderfähushållning för en gård i stödregion<br />
A eller B kan överföras, slås samman och delas endast<br />
inom AB-regionen. Referenskvantiteten för svin- och<br />
fjäderfähushållning för en gård i stödregion C kan överföras,<br />
slås samman och delas endast inom C-regionen.<br />
Referenskvantiteten för svin- och fjäderfähushållning kan:<br />
a) överföras till en ny sökande i samband med generationsväxling<br />
eller överföring av hela gårdens besittning.<br />
Gårdens nya innehavare ska i fråga om överföring av besittningsrätten<br />
till en hel gård lämna in Mavis blankett nr<br />
156 samt kopior på köpebrevet, arrendeavtalet och andra<br />
motsvarande utredningar till kommunens landsbygdsnäringsmyndighet.<br />
På blankett 156 finns en särskild punkt<br />
för ansökan om överföring av referenskvantitet.<br />
I samband med överföring av besittningsrätten till en<br />
hel gård har gårdens ägare ändå rätt att utanför besittningsöverföringen<br />
lämna driftscentrumområdet med<br />
bostadsbyggnaderna samt ett åkerområde för att odla<br />
trädgårdsprodukter till husbehov eller bygga en bostad.<br />
Åkerområdet får utgöra högst 10 % av den åkerareal som<br />
överföringen gäller, dock inte mer än en hektar.<br />
Om överföringen av besittningsrätten till en hel gård<br />
bygger på ett arrendeavtal, kan referenskvantiteten<br />
överföras endast om arrendegivaren inte har behållit mer<br />
än de ovan nämnda byggnaderna och åkerområdet i sin<br />
besittning genom arrendeavtalet. Arrendeavtalet måste<br />
dessutom omspänna minst 5 kalenderår räknat från<br />
avtalets början.<br />
b) slås samman i samband med generationsväxling eller<br />
överföring av besittningsrätten till en hel gård.<br />
Om två gårdar slås samman till en ny gård kan gårdens<br />
nya innehavare ansöka om att en gemensam<br />
referenskvantitet för den nya gården ska fastställas.<br />
Referenskvantiteten dras in för den gård på vilken verksamheten<br />
upphör i samband med sammanslag ningen.<br />
Beakta de-begränsningarna (se tabell 4 i kapitel 10) för<br />
betalningen av frikopplat stöd i C-regionen.<br />
c) delas i samband med generationsväxling, om var och<br />
en mottagare uppfyller förutsättningarna för att få stöd.<br />
Om gården i samband med generationsväxling har delats<br />
upp i två eller flera gårdar kan de nya gårdarnas innehavare<br />
ansöka om att en referenskvantitet för de delade<br />
gårdarna ska fastställas enligt de andelar som sökandena<br />
kommit överens om eller, om avtal saknas, i lika stora<br />
delar enligt antalet övertagare. När det gäller den nya<br />
gårdens innehavare tas det djur antal som den nya gården<br />
besitter och som ligger till grund för fastställandet av<br />
referenskvantiteten i beak tande från och med datumet<br />
för besittningsöverfö ringen när stödet fastställs för den<br />
berörda sökanden.<br />
d) dras in, när förutsättningarna för frikopplat stöd inte<br />
har uppfyllts två år i rad, om det inte är fråga om force<br />
majeure.<br />
C<br />
143
144<br />
Bilaga D. Insamling av uppgifter om<br />
användningen av växtförädlarrättsligt<br />
skyddade sorter till förökningsändamål<br />
Obs!<br />
Denna bilaga har flyttats. I Ifyllningsanvisningar <strong>2010</strong> är<br />
den bilaga 2.
Bilaga E. Stöd för jordbruket och<br />
trädgårdsproduktionen <strong>2010</strong><br />
Stödet betalas i stödregionerna<br />
A B C1 C2 C2n+<br />
skärgården<br />
C3 C4 Ansökningsförfarande <strong>2010</strong><br />
1. EU-STÖD OCH EU-DELFINANSIERADE STÖD<br />
1.1 GÅRDSSTÖD X X X X X X X Söks hos kommunen i samband med<br />
huvudansökan senast 30.4.<strong>2010</strong> (på blanketterna<br />
101A, 101B, 101D (vid behov),<br />
102A, 102B och 102C samt vid ändringar<br />
också 117). Garantibevisen för hampa till<br />
kommunen senast 30.6.<strong>2010</strong>.<br />
1.2 PRODUKTIONSBI- X X X X X X X Söks hos kommunen i samband med<br />
DRAG FÖR JORD-<br />
BRUKSGRÖDOR<br />
huvudansökan senast 30.4.<strong>2010</strong>.<br />
1.3 STÖD FÖR STÄRKEL- X X X X X X X Söks med stödansökningsblankett 101B<br />
SEPOTATIS<br />
senast 30.4.<strong>2010</strong>. Odlingsavtal som ingåtts<br />
med potatisstärkelsefabrik lämnas<br />
som bilaga till ansökan (eller senast<br />
30.6.<strong>2010</strong>).<br />
1.4 EU:S STÖD FÖR UTSÄ- X X X X X X X Söks med stödansökningsblankett 101B<br />
DESPRODUKTION<br />
senast 30.4.<strong>2010</strong>. En kopia av det med<br />
AV TIMOTEJ<br />
en fröaffär ingångna avtalet/förbindelsen<br />
om utsädesproduktion skall fogas<br />
till ansökan senast 15.9.<strong>2010</strong>. Kopior av<br />
certifieringsbeslut ska lämnas in senast<br />
16.5.2011. Jordbruksskiften som omfattas<br />
av stödet för utsädesproduktion (t.ex.<br />
Timotej/Tuukka) anmäls med beteckningen<br />
ST på jordbruksskiftesblankett<br />
102B under produktionsåret (<strong>2010</strong>).<br />
1.5 BEREDNINGSSTÖD X X X X X X X Beredningsstödet söks hos ELY-cen-<br />
FÖR SPÅNADSLIN<br />
tralen<br />
OCH FIBERHAMPA<br />
1) senast 20.9.<strong>2010</strong> (se den separata<br />
guiden om beredningsstöd).<br />
1.6 BIDRAG FÖR<br />
X X X X X X X Söks hos kommunen i samband med<br />
PROTEINGRÖDOR<br />
huvudansökan senast 30.4.<strong>2010</strong>.<br />
1.7 EU:S DJURBIDRAG OCH STÖD FÖR DJURENS VÄLBEFINNANDE<br />
– stöd för djurens välbefinnande<br />
X X X X X X X Söks hos kommunen i samband med<br />
huvudansökan senast 30.4.<strong>2010</strong>. Förbindelsen<br />
ingås på blankett 188 för fem år.<br />
– EU:s mjölkkobidrag X X Söks hos kommunen med blankett<br />
144 för anmälan om deltagande senast<br />
30.4.<strong>2010</strong>.<br />
EU:s bidrag för nötkreatur<br />
– dikor och dikokvigor<br />
– tjurar och slutar<br />
X X X X X X X Söks hos kommunen med blankett<br />
144 för anmälan om deltagande senast<br />
30.4.<strong>2010</strong>.<br />
– bidrag per tacka X X X X X X X Söks senast 26.2.<strong>2010</strong> hos kommunen på<br />
blankett 107A.<br />
1.8 KOMPENSATIONS-<br />
BIDRAG<br />
1.9 MILJÖSTÖD FÖR<br />
JORDBRUKET<br />
X X X X X X X Söks senast 30.4.<strong>2010</strong> hos kommunen i<br />
samband med huvudansökan.<br />
X X X X X X X<br />
145
146<br />
Stödet betalas i stödregionerna<br />
A B C1 C2 C2n+<br />
skärgården<br />
C3 C4 Ansökningsförfarande <strong>2010</strong><br />
1.10 BETALNING AV MIL- X X X X X X X Söks senast 30.4.<strong>2010</strong> i samband med<br />
JÖSPECIALSTÖD<br />
huvudansökan. Dessutom skall en<br />
separat anmälan lämnas in till ELYcentralen<br />
när det gäller utbetalning av<br />
specialstöd för effektiverad stallgödselanvändning,<br />
placering av flytgödsel<br />
i åker, uppfödning av lantraser och<br />
ekologisk husdjursproduktion.<br />
1.11 AVTAL OM MILJÖSPE- X X X X X X X Avtal söks senast 30.4.<strong>2010</strong> på särskilda<br />
CIALSTÖD<br />
blanketter (blanketterna 211, 214, 215E,<br />
FÖR JORDBRUKET<br />
215K, 218, 252, 253, 257, 258, 259, 261, 262,<br />
263) hos ELY-centralen.<br />
2. NATIONELLA STÖD<br />
2.1 STÖD FÖR HUSDJURSPRODUKTION (Nationellt stöd till södra Finland i regionerna<br />
A och B samt nordligt stöd i region C)<br />
Produktionsstöd för mjölk X X X X X X X Söks hos kommunen på blankett<br />
282. För direktsåld mjölk dessutom<br />
genom särskild ansökan hos ELYcentralen.<br />
1)<br />
Stöd som betalas per djurenhet<br />
– tackor X X X X X X X Utbetalning av förskott och slutligt stöd<br />
söks hos kommunen med ansökningsblankett<br />
107A senast 26.2.<strong>2010</strong>.<br />
– hongetter och hästar X X X X X X X Söks hos kommunen på blankett 101C<br />
senast 30.4.<strong>2010</strong>. 2)<br />
– dikor, dikokvigor, tjurar<br />
och stutar<br />
– mjölkkor och kvigor<br />
(i yttre och inre skärgården<br />
i regionerna A och B)<br />
– kvigor (på Fasta Åland)<br />
– frikopplat stöd enligt<br />
referenskvantiteten för<br />
svin och fjäderfähushållning<br />
och kompensation för<br />
strukturförändringar<br />
Stöd som betalas per djur<br />
X X X X X X X Söks senast 30.4.<strong>2010</strong> hos kommunen på<br />
blanketten för anmälan om deltagande<br />
X X<br />
2) och 3) 144.<br />
X X X X X X X Söks senast 30.4.<strong>2010</strong> hos kommunen i<br />
samband med huvudansökan. 2)<br />
– kvigor som slaktats <strong>2010</strong> X X X X X X X Söks senast 30.4.<strong>2010</strong> hos kommunen på<br />
– tjurar och stutar som<br />
slaktats <strong>2010</strong><br />
X X blanketten för anmälan om deltagande<br />
2) och 4) 144.<br />
2.2 STÖD FÖR TRÄDGÅRDSPRODUKTION (nationellt stöd till södra Finland i regionerna<br />
A och B samt nordligt stöd i region C<br />
Stöd för växthusproduktion X X X X X X X Söks våren <strong>2010</strong> hos ELY-centralen1) på<br />
blankett 109.
Stödet betalas i stödregionerna<br />
A B C1 C2 C2n+<br />
skärgården<br />
C3 C4 Ansökningsförfarande <strong>2010</strong><br />
Lagringsstöd för trädgårds- X X X X X X X Söks hösten <strong>2010</strong> hos ELY-centralen på<br />
produkter<br />
blankett 228.<br />
Lagringsstöd för skogsbär<br />
X X X X X Söks sommaren <strong>2010</strong> hos ELY-centra-<br />
och skogssvampar<br />
len på blankett 237.<br />
2.3 AREALBASERADE STÖD (nationellt stöd till södra Finland i regionerna A och B samt nordligt<br />
stöd i region C)<br />
Hektarstöd till husdjurslä- X X Söks senast 30.4.<strong>2010</strong> hos kommunen i<br />
genheter<br />
samband med huvudansökan.<br />
Stöd för specialgrödor i södra<br />
Finland<br />
X X<br />
Nordligt hektarstöd X X X X X<br />
Allmänt hektarstöd X X X X<br />
Stöd till unga jordbrukare X X X X X<br />
2.4 ANDRA NATIONELLA STÖD<br />
Nationellt hektarbaserat stöd X X X X X X X Söks senast 30.4.<strong>2010</strong> hos kommunen i<br />
för utsädesproduktion<br />
samband med huvudansökan. Uppgif-<br />
– utsäde av vissa vallväxter<br />
terna om jordbruksskiften för utsädes-<br />
och stråsäd<br />
produktion (art, ST-beteckning och<br />
sort) uppges på jordbruksskiftesblankett<br />
102B för produktionsåret (<strong>2010</strong>). Avtalet/förbindelsen<br />
om utsädesproduktion<br />
är en del av ansökan, deadline 15.9.<strong>2010</strong>.<br />
Om stödet fortgår lämnas beslutet om<br />
odlingsgranskning till kommunen (Mavi<br />
fastställer tidsgränsen).<br />
Nationell tilläggsdel till X X Söks senast 30.4.<strong>2010</strong> hos kommunen i<br />
miljöstödet<br />
samband med huvudansökan.<br />
Nationell tilläggsdel till kompensationsbidraget<br />
X X X X X X X<br />
Nationellt stöd för<br />
sockerbeta<br />
X X X X X X X<br />
Nationellt stöd för potatisproduktion<br />
X X X X X X X<br />
Transportstöd för sockerbeta X X X X X X X Söks hos kommunen med en separat<br />
ansökan våren <strong>2010</strong> (blankett 178)<br />
1) ELY-centralen =Närings- trafik och miljöcentralen, på Åland Statens ämbetsverk på Åland undantaget miljöstöden<br />
som administreras av landskapsregeringen.<br />
2) Förskott på stödbetalningen söks hos kommunen med blankett 139 (Ansökan om förskott på nationella husdjursstöd<br />
<strong>2010</strong>) i mars <strong>2010</strong>.<br />
3) Om producenten under tidigare år har lämnat in blankett 167 (Ansökan om nationella nötkreatursstöd baserade på<br />
nötdjursregistret) till kommunens landsbygdsnäringsmyndighet eller lämnat in blankett 144 för anmälan om deltagande,<br />
behöver blankett 144 inte lämnas in år <strong>2010</strong>.<br />
4) Om producenten under tidigare år har lämnat in blankett 162 (Anmälan om deltagande i EU:s system med slaktbidrag<br />
och nationellt stöd för slaktade kvigor och tjurar) till kommunens landsbygdsnäringsmyndighet eller lämnat in<br />
blankett 144 för anmälan om deltagande, behöver blankett 144 inte lämnas in år <strong>2010</strong>.<br />
E<br />
147
148<br />
Bilaga F. Vissa förutsättningar<br />
för erhållande av stöd <strong>2010</strong><br />
Gårdsstöd<br />
Kompensationsbidrag (LFA)<br />
LFA-tilläggsdel<br />
Miljöstöd<br />
Nationella åker- och djurstöd<br />
Stödberättigande grödor Gårdens minimistorlek Stödets nedre gräns Skiftets minimiareal<br />
Arealer med gårdsstödsegenskapen<br />
åker och permanent<br />
betesmark. Undantagen anges<br />
i bilaga 3 till ifyllningsanvisningarna.<br />
Stödberättigande sorter av<br />
hampa.<br />
Odlade stödberättigande<br />
åkerskiften med sedvanliga<br />
jordbruksgrödor eller trädgårdsväxter<br />
samt icke odlad åker som<br />
sköts, upp till en viss gräns.<br />
Odlade stödberättigande<br />
åkerskiften med sedvanliga<br />
jordbruksgrödor eller trädgårdsväxter<br />
samt icke odlad åker som<br />
sköts, upp till en viss gräns.<br />
Odlade stödberättigande<br />
åkerskiften med sedvanliga<br />
jordbruksgrödor eller trädgårdsväxter<br />
samt naturvårdsåkrar<br />
(programperioden 2007–2013)<br />
(se förbindelsevillkoren för närmare<br />
information).<br />
Åkerstöd: varierar beroende på<br />
stödformen.<br />
3,00 ha i besittning, till vilken<br />
räknas arealen av stödberättigande<br />
åkerskiften.<br />
3,00 ha i besittning, till vilken<br />
räknas arealen av stödberättigande<br />
åkerskiften.<br />
3,00 ha i besittning, till vilken<br />
räknas arealen av stödberättigande<br />
åkerskiften. På trädgårdslägenheter<br />
är det tillräckligt om<br />
trädgårdsväxter odlas på 0,5 ha<br />
stödberättigande skiften.<br />
Åker- och djurstöd: minst 3,00 ha<br />
åker som lämpar sig för odling.<br />
Nordligt hektarstöd för odling av<br />
trädgårdsväxter får man om det<br />
odlas minst 0,50 ha trädgårdsväxter.<br />
I fråga om djurstöd möjlighet<br />
till undantag, se kap. 12.<br />
Det sammanräknade beloppet<br />
av alla direktstöd, gårdsstödet<br />
medräknat, ska vara 200 € eller<br />
mera.<br />
Stödet beviljas inte om det inte<br />
uppgår till minst 100 euro per<br />
ansökan, 50 euro i fråga om förbindelser<br />
för programperioden<br />
2000–2006.<br />
100 euro per sökande och utbetalning,<br />
men stödet betalas ändå för<br />
samma areal som får kompensationsbidrag.<br />
Stödet beviljas inte om det<br />
uppgår till mindre än 100 euro<br />
per ansökan, 50 euro i fråga om<br />
förbindelser för programperioden<br />
2000–2006.<br />
Åker- och djurstöd: 100 euro per<br />
sökande och stödtyp.<br />
Jordbruksskiftets<br />
minimiareal är 0,05 hektar.<br />
Jordbruksskiftets<br />
minimiareal är 0,05 hektar.<br />
Jordbruksskiftets<br />
minimiareal är 0,05 hektar.<br />
Jordbruksskiftets<br />
minimiareal är 0,05 hektar.<br />
Åker- och djurstöd: Jordbruksskiftets<br />
minimiareal är 0,05<br />
hektar.
Boende/ålder (se kapitel 2.3 i<br />
ansökningsguiden)<br />
Inga krav gällande boende på<br />
gården eller ålder.<br />
Odlaren eller maken/makan<br />
under 65 år och minst 18 år när<br />
förbindelsen ingås. 1) I samfund<br />
minst en under 65 år. Gäller<br />
inte offentligrättsligt samfund,<br />
förening, stiftelse, skol- eller<br />
fängelselägenhet. Inget krav på<br />
boende när det gäller förbindelser<br />
för programperioden 2007–2013.<br />
Om förbindelsen har ingåtts<br />
2004–2006,bör stödtagaren bo<br />
där företaget befinner sig eller<br />
på ett sådant avstånd från det att<br />
företaget sköts på tillbörligt sätt<br />
med beaktande av bl.a. bestämmelserna<br />
i djurskyddslagen.<br />
1) född 31.12.1944–31.12.1991.<br />
Villkoren sammanfaller med<br />
LFA-villkoren.<br />
Odlaren eller maken/makan<br />
under 65 år och minst 18 år när<br />
förbindelsen ingås. 1) I samfund<br />
minst en under 65 år. Gäller inte<br />
offentligrättsligt samfund, förening,<br />
stiftelse, skol- eller fängelselägenhet.<br />
Inget krav på boende.<br />
1) född 31.12.1944–31.12.1991.<br />
Åker- och djurstöd: Produktion<br />
i Finland.<br />
Odlaren eller maken/makan har<br />
31.12.2009 varit minst 18 år men<br />
inte över 68 år, och båda får inte<br />
LFöPL-ålderspension. I ett<br />
samfund ska minst en delaktig<br />
uppfylla ålderskravet och delta<br />
i arbetet utan att få LFöPLålderspension.<br />
Odlingskrav Skörd Djurtäthet/areal<br />
Skiftet ska uppfylla de krav på odlingssätt<br />
som anges i tvärvillkoren<br />
(se kapitel 9 i <strong>Ansökningsguide</strong>n).<br />
Skiftet ska uppfylla de krav på odlingssätt<br />
som anges i tvärvillkoren<br />
(se kapitel 9 i <strong>Ansökningsguide</strong>n).<br />
Skiftet ska uppfylla de krav på odlingssätt<br />
som anges i tvärvillkoren<br />
(se kapitel 9 i <strong>Ansökningsguide</strong>n).<br />
Skiftet ska uppfylla de krav på odlingssätt<br />
som anges i tvärvillkoren<br />
(se kapitel 9 i <strong>Ansökningsguide</strong>n).<br />
Åkerstöd: Åkern ska vara i odling<br />
under växtperioden.<br />
Ingen bärgningsskyldighet.<br />
Hampa ska dock bevaras tills<br />
förvaltningen ger bärgningstillstånd.<br />
Inte ens vid skördeskada får<br />
växtbeståndet av hampa förstöras<br />
el.dyl. förrän bärgningstillstånd<br />
har getts.<br />
Skörd ska bärgas. Undantag:<br />
naturvårdsåkrar och gröngödslingsvallar.<br />
Inom specialstöden<br />
iakttas en plan.<br />
Anvisningarna för LFA iakttas. Växtodlings- eller husdjurslägenhet.<br />
Djurtätheten på husdjurslägenheter<br />
minst 0,4 de/ha eller<br />
minst 10 de och djurtätheten minst<br />
0,2 de/ha.<br />
Skörd ska bärgas. Undantag:<br />
naturvårdsåkrar och gröngödslingsvallar.<br />
Inom specialstöden<br />
iakttas en plan.<br />
En husdjurslägenhet ska ha minst<br />
0,4 djurenheter produktionsdjur<br />
per stödberättigande hektar åker<br />
eller minst 25 djurenheter (programperioden<br />
2007–2013).<br />
Åkerstöd: Skörden ska bärgas. Frikopplat husdjursstöd inom<br />
svin- och fjäderfähushållning:<br />
djurtäthet minst 0,4 de/LFA-ha<br />
eller minst 10 de och minst 0,2 de/<br />
LFA-ha.<br />
F<br />
149
150<br />
Bilaga G. Exempel på stödnivåerna<br />
för vissa växter på huvudproduktionsområdena<br />
<strong>2010</strong> (euro/ha)<br />
Region enhetligt<br />
stöd<br />
inom<br />
gårdsstödet<br />
EU-stöd Nationella stöd 1)<br />
miljöstöd<br />
2)<br />
kompensationsbidrag<br />
stöd för<br />
specialgrödor<br />
i södra<br />
Finland<br />
hektarstöd<br />
för<br />
husdjurslägenhet<br />
allmänt<br />
hektarstöd<br />
nordligt<br />
hektarstöd<br />
nationell tilläggs del<br />
till LFA 3)<br />
växt odl.lägen<br />
het<br />
husdjurslägenhet<br />
Vete<br />
A 247 151 150 30 20 100<br />
B 196 151 200 30 20 100<br />
C1 196 127 200 47 20 100<br />
C2 153 127 210 33 47 25 105<br />
C2n 153 127 210 33 47 25 105<br />
Råg<br />
A 247 151 150 30 20 100<br />
B 196 151 200 30 20 100<br />
C1 196 127 200 150 20 100<br />
C2 153 127 210 33 150 25 105<br />
C2n 153 127 210 33 150 25 105<br />
Maltkorn<br />
A 247 151 150 30 20 100<br />
B 196 151 200 30 20 100<br />
C1 196 127 200 20 100<br />
C2 153 127 210 33 25 105<br />
C2n 153 127 210 33 25 105<br />
Fodersäd<br />
(korn och havre)<br />
A 247 151 150 30 20 100<br />
B 196 151 200 30 20 100<br />
C1 196 127 200 20 100<br />
C2 153 127 210 33 25 105<br />
C2n 153 127 210 33 25 105<br />
Oljeväxter<br />
A 247 151 150 30 20 100<br />
B 196 151 200 30 20 100<br />
C1 196 127 200 120 20 100<br />
C2 153 127 210 33 47 25 105<br />
C2n 153 127 210 33 25 105<br />
Proteingrödor<br />
A 247 151 150 30 20 100<br />
B 196 151 200 30 20 100<br />
C1 196 127 200 120 20 100<br />
C2 153 127 210 33 47 25 105<br />
C2n 153 127 210 33 25 105<br />
Sockerbeta 4)<br />
A 247 151 150 30 20 100<br />
B 196 151 200 30 20 100<br />
C1 196 127 200 100 20 100<br />
C2 153 127 210 33 100 25 105<br />
C2n 153 127 210 33 100 25 105<br />
Frilandsgrönsaker<br />
A 247 450 150 100 30 20 100<br />
B 196 450 200 100 30 20 100<br />
C1 196 450 200 348 20 100<br />
C2 153 450 210 33 348 25 105
Region enhetligt<br />
stöd<br />
inom<br />
gårdsstödet<br />
EU-stöd Nationella stöd 1)<br />
miljöstöd<br />
2)<br />
kompensationsbidrag<br />
stöd för<br />
specialgrödor<br />
i södra<br />
Finland<br />
hektarstöd<br />
för<br />
husdjurslägenhet<br />
allmänt<br />
hektarstöd<br />
nordligt<br />
hektarstöd<br />
nationell tilläggs del<br />
till LFA 3)<br />
växt odl.lägen<br />
het<br />
husdjurslägenhet<br />
C2n 153 450 210 33 348 25 105<br />
C3 153 450 210 49 348 25 105<br />
C4 153 450 210 100 348 25 105<br />
Bär<br />
A 247 438 150 30 20 100<br />
B 196 438 200 30 20 100<br />
C1 196 438 200 20 100<br />
C2 153 438 210 33 25 105<br />
C2n 153 438 210 33 25 105<br />
C3 153 438 210 49 25 105<br />
C4 153 438 210 100 25 105<br />
Vall<br />
A 247 162 150 30 20 100<br />
B 196 162 200 30 20 100<br />
C1 196 134 200 20 100<br />
C2 153 134 210 33 25 105<br />
C2n 153 134 210 33 25 105<br />
C3 153 134 210 49 25 105<br />
C4 153 134 210 100 25 105<br />
Naturvårdsåkrar<br />
A 247 170 /300 6) 150 5) 30 20 100<br />
B 196 170 /300 6) 200 5) 30 20 100<br />
C1 196 170 /300 6) 200 5) 20 100<br />
C2 153 170 /300 6) 210 5) 25 105<br />
C2n 153 170 /300 6) 210 5) 25 105<br />
C3 153 170 /300 6) 210 5) 25 105<br />
C4 153 170 /300 6) 210 5) 25 105<br />
Träda<br />
A 247 150 5) 30 20 100<br />
B 196 200 5) 30 20 100<br />
C1 196 200 5) 20 100<br />
C2 153 210 5) 25 105<br />
C2n 153 210 5) 25 105<br />
C3 153 210 5) 25 105<br />
C4 153 210 5) 25 105<br />
Stöden är avrundade till fulla euro.<br />
De stöd som betalas på de olika produktionsområdena presenteras heltäckande i ansökningsguiden.<br />
1) Maximibelopp av nationellt stöd. För vissa växter har stödets totalbelopp en övre gräns. Inkluderar inte husdjursstöd.<br />
2) Tilläggsåtgärderna för växtodlingslägenhet i stödregionerna C är dels preciserad kvävegödsling av åkerväxter, dels<br />
växttäcke vintertid och reducerad bearbetning, i stödregionerna A och B dessutom mångsidigare odling. Vallbeloppen<br />
enligt husdjurslägenhet, i stödregionerna C med tilläggsåtgärden spridning av stallgödsel under vegetationsperioden,<br />
i stödregionerna A och B med tilläggsåtgärden extensiv vallproduktion.<br />
3) Nationell tilläggsdel till LFA betalas mindre än i ansökningarna, om de basarealer som fastställts för Finland överskrids.<br />
4) För sockerbeta betalas också nationellt stöd för sockerbeta, 350 €/ha år <strong>2010</strong><br />
5) För naturvårdsåkrar och trädor betalas LFA-stöd, om arealen utgör högst 50 % av den LFA-stödberättigande sammanlagda<br />
arealen.<br />
6) För Naturvårdsåker (vallväxter, minst 2-år.) betalas 170 €/ha och för Naturvårdsåker (ängsväxter, minst 2-år.),<br />
Naturvårdsåker (landskap) och Naturvårdsåker (viltväxter) betalas 300 €/ha.<br />
G<br />
151
152<br />
Bilaga H. Ändringar i tvärvillkorskontrollerna<br />
år <strong>2010</strong>: märkning och registrering av djur,<br />
växtskyddsmedel, foder, livsmedel, anmälan<br />
av djursjukdomar och djurens välbefinnande<br />
Närmare information om tvärvillkorens föreskrivna<br />
verksamhetskrav som gäller jordbrukare ingår i kapitel 9<br />
i ansökningsguiden samt i den separata jordbrukarguiden<br />
”Märkning och registrering av djur, växtskyddsmedel,<br />
foder, livsmedel, anmälan av djursjukdomar och djurens<br />
välbefinnande” som skickades ut år 2007. Bestämmelserna<br />
om övervakningar av de ovan nämnda tvärvillkoren ändras<br />
genom en förordning av jord- och skogsbruksministeriet<br />
och därför kommer jordbrukarguiden att uppdateras våren<br />
<strong>2010</strong>. Efter att guiden är klar finns den att få på webben<br />
(http://www.mavi.fi/sv/index/odlarstod/Ansokningsguiderochanvisningar/guidernaomtvarvillkor.html<br />
och www.<br />
evira.fi). Kopior av guiden skickas också till kommunernas<br />
landsbygdsnäringsmyndigheter.<br />
Om övervakningen och kraven år <strong>2010</strong><br />
Märkning och registrering av djur. De krav i samband med<br />
märkning och registrering av djur som beskrivs i guiden<br />
från år 2007 har inte ändrats i någon större utsträckning.<br />
Användningen av transportdokument för får och getter och<br />
anmälningar av djurantal har slopats. Förflyttningarna av<br />
djur och andra anmälningar som lagstiftningen kräver (t.ex.<br />
anmälan om födslar, köp och utmönstring) ska göras på<br />
webben eller med pappersblanketter och i problemsituationer<br />
per telefon till får- och getregistret. Lantbrukets Datacentral<br />
Ab svarar för registrets kundtjänst och kommunens<br />
landsbygdsnäringsmyndighet administrerar åtkomsträttigheterna<br />
till Internettillämpningen.<br />
Växtskyddsmedel. Inga ändringar av betydelse i de krav<br />
som rör jordbrukarna.<br />
Foder. Inga ändringar av betydelse i de krav som rör jordbrukarna,<br />
men vid övervakningen kommer man utöver de<br />
tidigare övervakningsobjekten (begränsningar för/förbud<br />
mot att använda kött-benmjöl och fiskmjöl i foder, åtskiljande<br />
av dessa från andra foder samt bokföring över foder)<br />
också att lägga fokus på att<br />
1) avfall, farliga ämnen, växtskyddsmedel, utsäde och foderläkemedel<br />
förvaras och hanteras åtskilt från foder och<br />
avsides från djurhållningsplatserna<br />
2) att användningen av växtskyddsmedel är bokförd och att<br />
tillåtna växtskyddsmedel används och<br />
3) att fodret har skaffats från registrerade eller godkända<br />
foderföretagare.<br />
Livsmedel. De krav för jordbrukarna som beskrivs i guiden<br />
från år 2007 har inte ändrats vad gäller författningarna om<br />
hygien vid primärproduktion av livsmedel. Från och med<br />
<strong>2010</strong> kommer övervakningen av tvärvillkorens hygienkrav att<br />
vid sidan av mjölkgårdar också gälla gårdar med äggproduktion.<br />
Vid övervakningen kommer man utöver de tidigare<br />
övervakningsobjekten också att fokusera på att gården har<br />
iakttagit primärproduktionsförordningens bestämmelser<br />
om bl.a. skriftlig beskrivning av egenkontrollen, bokföring<br />
och förvaring av bokföringen samt livsmedelslagens krav på<br />
anmälan om primärproduktionsstället. På gårdar med mjölk-<br />
produktion övervakas dessutom att kraven på granskning av<br />
mjölkmaskinens skick och funktion samt kraven på hygien<br />
i samband med mjölkning och mjölkhantering följs och på<br />
gårdar med äggproduktion övervakas att kraven på förvaringsförhållandena<br />
för ägg följs. På broiler-, kalkon- och hönsgårdar<br />
kommer man utöver tagandet av salmonellaprov också<br />
att övervaka kraven på bokföring av flockarna. Ytterligare<br />
information om hygienförfattningarna fås i jordbrukarguiden<br />
samt från kommunens livsmedelstillsynsmyndighet och regionförvaltningsverket.<br />
Anvisningar om hur beskrivningen av<br />
egenkontrollen utarbetas finns bl.a. på följande webbplatser:<br />
www.naseva.fi, www.etl.fi, www.etu.fi.<br />
Från och med <strong>2010</strong> kan gården påföras tvärvillkorspåföljder<br />
också om det i samband med övervakningen av restsubstanser<br />
upptäcks överskridningar av de högsta tillåtna resthalterna<br />
eller sådana ämnen som det är förbjudet att använda.<br />
- Övervakning av rester av växtskyddsmedel. Övervakningen<br />
av att resterna av växtskyddsmedel är förenliga med<br />
bestämmelserna utförs bl.a. inom ramen för det nationella<br />
kontrollprogrammet för bekämpningsmedelrester där prover<br />
samlas in från partiaffärer, packerier, detaljaffärer och<br />
gårdsbruksenheter. En påföljd för stödet kan påföras om<br />
det på basis av resthaltsprovet går att konstatera att gården<br />
inte har använt växtskyddsmedlet på vederbörligt sätt.<br />
- Övervakning av rester av veterinärmedicinska läkemedel.<br />
Övervakningen av att animaliska livsmedel uppfyller<br />
bestämmelserna ingår bl.a. som ett led i programmet för<br />
övervakning av främmande ämnen i fråga om animaliska<br />
livsmedel där prover tas direkt från gårdsbruksenheterna<br />
eller exempelvis från slakterierna. En påföljd för stödet kan<br />
påföras om det i provet påträffas ett ämne som används som<br />
veterinärmedicinskt läkemedel i mängder som överskrider<br />
de tillåtna gränsvärdena eller ett sådant läkemedelspreparat<br />
som är förbjudet att använda för produktionsdjur.<br />
Djursjukdomar. Skyldigheten att anmäla djursjukdomar<br />
förblir oförändrad. Utöver anmälningsskyldigheten kommer<br />
man framöver att kontrolla att djurhälsokraven vid handel<br />
på EU:s inre marknad och import uppfylls i fråga om TSEsjukdomar<br />
(skrapie) på får- och getgårdar. Om gården på<br />
grund av import har pålagts spärrbestämmelser för sju år<br />
kontrolleras iakttagandet av dem.<br />
Djurens välbefinnande. Iakttagande av gällande djurskyddsbestämmelser<br />
har utgjort ett krav för djurens välbefinnande<br />
i samband med tvärvillkoren sedan år 2007. Då<br />
fokuserade övervakningen av djurens välbefinnande på<br />
gårdar som håller kalvar och svin samt på värphönsstall.<br />
Från och med <strong>2010</strong> väljs också gårdar med får, getter eller<br />
minst 6 månader gamla nötkreatur ut till övervakningen av<br />
tvärvillkor. Om gården har andra produktionsdjur (hjortar,<br />
strutsdjur, hästar, bison, ankor, myskankor, gäss, kalkoner<br />
eller pälsdjur) övervakas också välbefinnandet hos dessa<br />
djur. De grundläggande kraven för alla produktionsdjur är<br />
vissa krav på utrymme och förhållanden som är specifika för<br />
djurarten, bokföring över medicinering samt utfodring och<br />
vattning av djuren.
Närings-, trafik- och miljöcentralerna<br />
Ansvarsområdet för näringar, arbetskraft, kompetens och kultur<br />
tfn 020 636 0000<br />
www.ely-centralen.fi<br />
Nylands ELY-central<br />
Magistratsporten 2, PB 36, 00521 Helsingfors<br />
tfn 020 636 0070<br />
Besöksadress i registraturtjänster:<br />
Stinsgatan 14, 00520 Helsingfors<br />
Egentliga Finlands ELY-central<br />
Bangårdsgatan 36, PB 236, <strong>2010</strong>0 Åbo<br />
tfn 020 636 0060<br />
Satakuntas ELY-central<br />
Kuninkaanlahdenkatu 14, PB 266, 28101 Björneborg<br />
tfn 020 63 60150<br />
Tavastlands ELY-central<br />
Rauhankatu 10, 15110 Lahtis<br />
Raatihuoneenkatu 11, 13100 Tavastehus<br />
tfn 020 636 0130<br />
Birkalands ELY-central<br />
Kauppakatu 4, PB 297, 33101 Tammerfors<br />
tfn 020 636 0050<br />
Sydöstra Finlands ELY-central<br />
Salpausselänkatu 22, PB 1041, 45101 Kouvola<br />
Kauppakatu 40 D, 53100 Villmanstrand<br />
tfn 020 636 0090<br />
Södra Savolax ELY-central<br />
Mikonkatu 3 och 5, PB 164, 50101 S:t Michel<br />
tfn 020 636 0120<br />
Norra Savolax ELY-central<br />
Käsityökatu 41, PB 2000, 70101 Kuopio<br />
tfn 020 636 0080<br />
Norra Karelens ELY-central<br />
Kauppakatu 40 B, PB 69, 80101 Joensuu<br />
tfn 020 636 0110<br />
Ytterligare information ger också:<br />
• Kommunernas landsbygdsnäringsmyndigheter<br />
• Leader-aktionsgrupperna<br />
www.landsbygd.fi<br />
• Landsbygdsverket<br />
www.mavi.fi<br />
• Jord- och skogsbruksministeriet<br />
www.mmm.fi<br />
Mellersta Finlands ELY-central<br />
Cygnaeuksenkatu 1, PB 250, 40101 Jyväskylä<br />
tfn 020 636 0040<br />
Södra Österbottens ELY-central<br />
Huhtalantie 2, 60220 Seinäjoki<br />
tfn 020 636 0030<br />
Österbottens ELY-central<br />
Hovrättsesplanaden 19 A, PB 131, 65101 Vasa<br />
Ristrandsgatan 1, PB 240, 67101 Karleby<br />
tfn 020 636 0140<br />
Norra Österbottens ELY-central<br />
Veteraanikatu 1, PB 86, 90101 Uleåborg<br />
Valtakatu 4, PB 103, 84101 Ylivieska<br />
tfn 020 636 0020<br />
Kajanalands ELY-central<br />
Kalliokatu 4, 87100 Kajana<br />
tfn 020 636 0100<br />
Lapplands ELY-central<br />
Ruokasenkatu 2, PB 8060, 96101 Rovaniemi<br />
Asemakatu 19, 94100 Kemi<br />
tfn 020 636 0010<br />
Åland<br />
Europeiska jordbruksfonden<br />
för landsbygdsutveckling:<br />
Europa investerar i landsbygdsområden<br />
Statens ämbetsverk på Åland<br />
Torggatan 16 B, PB 58, 22101 Mariehamn<br />
tfn (018) 635 270, telefax (018) 635 268<br />
www.ambetsverket.ax<br />
Ålands landskapsregering<br />
Självstyrelsegården, PB 1060, 22111 Mariehamn<br />
tfn (018) 25 000, telefax (018) 191 55<br />
www.regeringen.ax<br />
Utgivare: Landsbygdsverket • Pärmbild: JSM & Mavi / Martina Motzbäuchel • Ombrytning och tryckning: Edita Prima Ab