Stress och hjärtsjukdom - Institutet för biomedicinsk ...
Stress och hjärtsjukdom - Institutet för biomedicinsk ...
Stress och hjärtsjukdom - Institutet för biomedicinsk ...
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Nr 2 • April 2002 • Tidskrift <strong>för</strong> <strong>Institutet</strong> <strong>för</strong> <strong>biomedicinsk</strong> laboratorievetenskap<br />
<strong>Stress</strong> <strong>och</strong> <strong>hjärtsjukdom</strong><br />
Diagnostik av humant herpesvirus-6<br />
Vattenanalyser vid översvämningar
<strong>Stress</strong> <strong>och</strong> <strong>hjärtsjukdom</strong><br />
Störningar i den molekylära balansen mellan<br />
endokrinologi, immunologi <strong>och</strong> metabolism<br />
GÖRAN LINDSTEDT OCH ROLF EKMAN<br />
SAHLGRENSKA AKADEMIN VID<br />
GÖTEBORGS UNIVERSITET<br />
Samhällets kostnader <strong>för</strong> långtidssjukskrivning<br />
når ständigt nya<br />
rekordnivåer. Det var omkring år<br />
1997 som det började ske en dramatisk<br />
ökning av sjukskrivningstalen. Bland<br />
landstingsanställda är muskuloskeletala<br />
sjukdomar (främst ont i ryggen) vanligast.<br />
Den vanligaste psykiatriska diagnosen<br />
är depression. Den årliga kostnaden<br />
uppges överstiga 100 miljarder<br />
kronor, en nära ofattbart hög summa.<br />
Ökning sker med 25 miljoner kronor<br />
per dygn! Vad som mer ter sig nära<br />
ofattbart är att man uppskattat att endast<br />
en femtedel av dessa<br />
kostnader hän<strong>för</strong> sig<br />
till väl definierade <strong>och</strong><br />
kända sjukdomar (Åke<br />
Nygren <strong>och</strong> Marie Åsberg<br />
vid Karolinska<br />
<strong>Institutet</strong>). Sjuttio procent<br />
hän<strong>för</strong> sig till sjukdomstillstånd<br />
som är<br />
mindre väl kända <strong>för</strong><br />
landets läkare. I denna<br />
grupp återfinner vi<br />
sjukdomsyttringar <strong>och</strong><br />
tillstånd som vi på mer<br />
eller mindre säker<br />
grund uppfattar som<br />
stressutlösta, som psykiatriska<br />
sjukdomar <strong>och</strong><br />
muskuloskeletala sjukdomar.<br />
Vad är ”stress”?<br />
”<strong>Stress</strong>” är inget entydigt<br />
begrepp. Enligt<br />
Björn Folkow, den medicinska<br />
fysiologiens<br />
store man i Sverige,<br />
verksam vid Medicinska<br />
Fakulteten i Göteborg<br />
sedan 1950-talet,<br />
valde Hans Selye fel<br />
ord när han översatte<br />
från sitt hemspråk, ungerska.<br />
Selye framhöll<br />
själv att en bättre be-<br />
Cytokiner,<br />
hormoner<br />
nämning hade varit ”strain”. Folkow<br />
jäm<strong>för</strong> med <strong>för</strong>hållandet mellan mekanikens<br />
”load” (belastning) <strong>och</strong> ”deformation”<br />
(som ett uttryck <strong>för</strong> ”strain”).<br />
Elasticitet är <strong>för</strong>hållandet mellan<br />
”stress” <strong>och</strong> ”strain”. När vi således<br />
idag använder begreppet stress i medicinen<br />
menar vi egentligen följderna av<br />
stress, hur vi påverkas negativt av en<br />
psykosocial stimulus eller belastning.<br />
Graden av påverkan varierar inte bara<br />
med graden av stimulus, utan också<br />
med individens reaktionsmönster. Detta<br />
påverkas av genetiska faktorer samt<br />
av tidigare <strong>och</strong> aktuella miljöfaktorer<br />
som tidigare sjukdomar, uppväxtmiljö,<br />
utbildning <strong>och</strong> aktuell fysisk <strong>och</strong> psykosocial<br />
miljö. Denna påverkas i sin tur<br />
Limbiska systemet<br />
ACh, 5-HT, NA, GABA<br />
CRH<br />
Hypotalamus<br />
Hypofysen<br />
Binjurebarken<br />
Kortisol<br />
Immunsystemet<br />
av ett flertal faktorer som bemötandet i<br />
arbetsmiljön, graden av uppskattning<br />
<strong>för</strong> ut<strong>för</strong>d arbetsinsats, möjligheten att<br />
påverka sin situation på arbetsplatsen<br />
<strong>och</strong> hemma, anhörigstödet, den känslomässiga<br />
stimulansen <strong>och</strong> individens val<br />
<strong>och</strong> utövande av sina fritidsaktiviteter.<br />
Arbetsplatsens design <strong>och</strong> utformning<br />
kan också spela en viktig roll. Risken<br />
<strong>för</strong> arbetsrelaterad sjukdom är uppenbar<br />
om individens insatser <strong>för</strong> arbetsplatsen<br />
inte motsvaras i en adekvat ”belöning”<br />
i form av <strong>för</strong>ståelse <strong>för</strong> insatsernas<br />
värde, adekvata möjligheter <strong>för</strong><br />
att göra fortsatta insatser, position på<br />
arbetsplatsen <strong>och</strong> lön, likaså om arbetstagaren<br />
utsätts <strong>för</strong> uteslutningsaktioner<br />
som mobbing <strong>och</strong> val av ”synda-<br />
HPA SAM<br />
AVP<br />
ACTH<br />
Locus coeruleus<br />
Hjärnstammen<br />
Sympatiska systemet<br />
Binjuremärgen<br />
Adrenalin<br />
Figur 1. Molekylära kopplingar mellan kroppens signalsystem vid stress:<br />
HPA, hypotalamus-hypofys-binjureaxeln; SAM, sympatiko-adrenomedullära systemet;<br />
A, adrenalin; NA, noradrenalin; ACh, acetylkolin; ACTH, adrenokortikotropt hormon eller<br />
kortikotropin; AVP, arginin vasopressin; 5-HT, serotonin; GABA, gamma-aminosmörsyra;<br />
CRH, kortikotropinfrisättande hormon.<br />
CRH<br />
NA<br />
LABORATORIET 2/2002 5<br />
A<br />
NA
Hjärt/kärlsystemet<br />
bockar”. Arbetsledningens kompetens,<br />
insikter i arbetsplatsens uppgifter <strong>och</strong><br />
ansvarstagande <strong>för</strong> arbetets kvalitet är<br />
här av avgörande betydelse.<br />
Signalsystem i<br />
stressreaktionen<br />
För våra <strong>för</strong>fäder var stressreaktionen<br />
av avgörande betydelse <strong>för</strong> individens<br />
överlevnad. <strong>Stress</strong>reaktionen anses<br />
omfatta tre skilda grundläggande signalsystem<br />
vars aktiviteter styrs av hjärnan<br />
(Figur 1).<br />
● Hypothalamus – hypofys – binjurebarkaxeln<br />
(”HPA-axeln”) med frisättning<br />
av kortisol, vilket reagerar<br />
med cellernas glukokortikoidreceptorer.<br />
● Det autonoma nervsystemet, främst<br />
det sympatiska nervsystemet <strong>och</strong><br />
binjuremärgen (det sympatikoadrenomedullära<br />
systemet, SAMsystemet).<br />
● Immunsystemet<br />
Den livsavgörande betydelsen av intakt<br />
HPA-axel <strong>och</strong> SAM-system har klart<br />
visats av djurexperiment där man slagit<br />
ut gener <strong>för</strong> enzym i resp. system. Motsvarande<br />
experiment har oss veterligt<br />
ännu inte gjorts <strong>för</strong> immunsystemet. Induktionen<br />
av ”akut inflammatorisk reaktion”<br />
är emellertid ett led i organismens<br />
<strong>för</strong>svar mot invaderande agens,<br />
ledande till avgränsning av infektiösa<br />
<strong>Stress</strong><br />
Individens<br />
signalsystem<br />
DNA <strong>och</strong><br />
transkriptionsmaskineriet<br />
Strukturella/funktionella<br />
organ<strong>för</strong>ändringar<br />
Nervsystemet Immunssystemet<br />
Figur 2. <strong>Stress</strong>ens väg till DNA <strong>och</strong> effekter på olika organsystem.<br />
processer i kroppen <strong>och</strong> elimination av<br />
infektiösa agens - i vår värld är vi ju<br />
omgivna av mikroorganismer, som kan<br />
tränga in i kroppen genom skador i huden<br />
eller genom naturliga kroppsöppningar.<br />
Skulle vi drabbas av blödning<br />
eller blodpropp i samband med överfall<br />
eller kroppsskada aktiveras <strong>för</strong>svarssystem,<br />
som motverkar skadliga konsekvenser<br />
av händelsen. Aktivering även<br />
av immunsystemet är där<strong>för</strong> en vital<br />
komponent i stressreaktionen.<br />
Akuta effekter av stress<br />
Påvisbara hormonella effekter av stress<br />
är, inom några sekunder, ökad insöndring<br />
av katekolaminer (adrenalin, noradrenalin)<br />
från det autonoma nervsystemet.<br />
Ökad insöndring sker av kortikotropin-frisättande<br />
hormon till portavenen<br />
mellan hypothalamus <strong>och</strong> hypofys<br />
följt av kortikotropin (ACTH)-ökning<br />
i blod. Ökad frisättning sker också<br />
av prolaktin <strong>och</strong> tillväxthormon från<br />
hypofysen samt av glukagon från pankreas.<br />
Nedsatt insöndring sker av gonadotropinfrisättande<br />
hormon (GnRH)<br />
från hypothalamus följd av sänkt frisättning<br />
av gonadotropiner (FSH, LH)<br />
från hypofysen in i blodet. Några minuter<br />
senare ses ökning av kortisolkoncentrationen<br />
i blodet som följd av ACTHpåverkan<br />
på binjurebarken, samt sänkning<br />
av könshormoninsöndringen.<br />
Fysiologiska reaktioner på stress är<br />
omgående (dvs. inom sekunder till någ-<br />
6 LABORATORIET 2/2002<br />
ra minuter) ökning av kardiovaskulär<br />
tonus, aktivering av immunsystemet,<br />
energimobilisering (se nedan), minskning<br />
av sexuell lust <strong>och</strong> aktivitet, samt<br />
vattenretention, aptit<strong>för</strong>lust, ökat blodflöde<br />
i hjärnan <strong>och</strong> ökad inprägling av<br />
<strong>och</strong> medvetenhet om sensoriska intryck,<br />
dvs. minnesfunktionen.<br />
Mobiliseringen av kroppens resurser<br />
<strong>för</strong> att möta ett yttre hot innebär en<br />
mångfald omställningar av ämnesomsättningen.<br />
För att hjärnans <strong>och</strong> musklernas<br />
energibehov skall tillgodoses frisätts<br />
exempelvis glukos <strong>och</strong> fettsyror.<br />
Vi har emellertid fortfarande betydande<br />
brister i våra kunskaper om hur<br />
stresshormonerna påverkar ämnesomsättningen.<br />
Vi vet att hormonerna i<br />
huvudsak verkar genom att binda sig<br />
till <strong>och</strong> aktivera receptorer på eller i cellerna,<br />
<strong>och</strong> att påverkan i stor utsträckning<br />
sker via ändring av genuttryck<br />
(Figur 2). I en studie av nära 5000 gener<br />
i mononukleära celler i blod (dvs.<br />
främst lymfocyter) fann man att en glukokortikoid<br />
(dvs. ett hormon med kortisoleffekt)<br />
påverkade uttrycket av mer<br />
än tvåtusen gener (uppreglering eller<br />
nedreglering). Testosteron <strong>och</strong> DHEA<br />
(dehydroepiandrosteron) påverkade ett<br />
hundratal gener, i flera fall i motsatt<br />
riktning mot glukokortikoiden. Noggranna<br />
studier av såväl djur som människor<br />
krävs alltså <strong>för</strong> att definiera vilka<br />
hormonella effekter som är av störst<br />
betydelse <strong>för</strong> uppkomst av stressrelaterad<br />
funktionsstörning.<br />
Akuta kardiovaskulära<br />
effekter av stress<br />
Inom stressforskningen – fr.a. i djurexperimentell<br />
vetenskap – talar man om<br />
fyra skilda stressreaktionsmönster. De<br />
akuta effekterna vid ”fly eller fäkta”reaktionen<br />
(<strong>för</strong>svarsreaktionen, ”alarm<br />
reaction” eller ”defence reaction”) är<br />
höjning av blodtrycket, hjärtfrekvensen<br />
(pulsen) <strong>och</strong> hjärtats slagvolym. Blod<br />
om<strong>för</strong>delas från mage, tarm <strong>och</strong> njurar<br />
till hjärtmuskel, skelettmuskler <strong>och</strong><br />
hjärna. Vid vaksamhetsreaktionen (”vigilance<br />
reaction” eller “freezing reaction”),<br />
däremot, sker det motsatta vad<br />
gäller hjärtat. Andningsfrekvensen<br />
minskar, <strong>och</strong> individen intar inandningsposition.<br />
Vaksamhetsreaktionen<br />
är oftast den initiala reaktionen, som på<br />
någon sekund kan övergå till <strong>för</strong>svarsreaktionen.<br />
Som motsats till de nämnda reaktionerna<br />
står hämningsreaktionerna, den<br />
oftast kortvariga ”playing dead”-reaktionen<br />
<strong>och</strong> den utsträckta ”defeat”-re-
aktionen (frustrationsreaktionen). I det<br />
<strong>för</strong>sta fallet, välkänt från djurfysiologin,<br />
blir individen blickstilla med nedsatt<br />
andnings- <strong>och</strong> hjärtfrekvens samt<br />
blodtrycksänkning. Människan svimmar.<br />
Frustrationsreaktionen är också<br />
välkänd från djurfysiologin, närmare<br />
bestämt djur som lever i hierarkiskt<br />
uppbyggda samhällen. En normal reaktion<br />
säkerställer ett stabilt samhälle.<br />
Hos individer som upplever denna reaktion<br />
intensivt utvecklas svår sjukdom<br />
<strong>och</strong> <strong>för</strong>tidig död. Hos människa inträffar<br />
frustrationsreaktionen typiskt vid<br />
<strong>för</strong>lust av kontroll över den egna situationen,<br />
brist på uppskattning <strong>för</strong> sina<br />
insatser, brist på socialt stöd, uteslutning<br />
från gruppen <strong>och</strong>/eller mobbning.<br />
Vid denna reaktionstyp ses påtaglig aktivering<br />
av hypothalamus-hypofys-binjurebarksaxeln<br />
(HPA) med hög kortisolinsöndring,<br />
medan aktiveringen av<br />
det sympatiko-adrenomedullära systemet<br />
uteblir. I det långa loppet leder de<br />
höga kortisolkoncentrationerna till <strong>för</strong>höjt<br />
blodtryck <strong>och</strong> det s.k. metabola<br />
syndromet med bukfetma, höga triglyceridkoncentrationer,<br />
hyperinsulinemi<br />
(”insulinresistens”), <strong>och</strong> ev. typ 2-diabetes.<br />
Typiskt <strong>för</strong> frustrationsreaktionen<br />
är sänkningen av hypofys-gonadaxelns<br />
aktivitet, liksom suppressionen<br />
av immunsystemet. I långdragna fall<br />
kan t.o.m. HPA-axelns aktivering utebli,<br />
<strong>och</strong> individens kortisolinsöndring<br />
blir låg.<br />
Skadliga effekter av<br />
långvarig stress …<br />
I vårt samhälle har stressreaktionen inte<br />
samma betydelse <strong>för</strong> överlevnad som<br />
den hade <strong>för</strong> våra <strong>för</strong>fäder. Mobiliseringen<br />
av glukos <strong>och</strong> fettsyror används<br />
inte <strong>för</strong> exempelvis ökad muskelaktivitet,<br />
eller <strong>för</strong> att hjälpa oss överleva en<br />
begränsad tid utan föda. Istället lagras<br />
dessa substanser upp i fettväv <strong>och</strong> muskulatur.<br />
Upplagring i den intraabdominala<br />
fettväven leder till ”den skadliga<br />
fetman” (”central fetma”, ”visceral fetma”),<br />
där midjemåttet stiger i relation<br />
till måttet över höfterna. Denna s.k.<br />
midja-stusskvot (waist-hip circumference<br />
ratio, WHR) är en stark riskfaktor<br />
<strong>för</strong> typ 2 diabetes mellitus <strong>och</strong> <strong>för</strong><br />
hjärt-kärlsjukdom. Insulinresistensen –<br />
<strong>för</strong>egångare till <strong>och</strong> senare delkomponent<br />
av typ-2 diabetes – har ansetts vara<br />
nära knuten till fettinlagring i muskelvävnaden.<br />
Långvarigt ökad koncentration av<br />
kortisol som följd av stress anses ha<br />
skadliga effekter på hjärnan, bl.a. på<br />
Figur 3. Nervcellen i den vänstra bilden är från en råtta som<br />
vistats i "vanlig miljö", den högra från en "stimulerande" miljö<br />
som med<strong>för</strong>t fler <strong>för</strong>greningar. Från Johansson <strong>och</strong> Belichenko,<br />
2001.<br />
hippocampus, säte <strong>för</strong> bl.a. inlärning<br />
<strong>och</strong> minne. Depression är vanlig hos<br />
patienter med Cushing-syndrom (innebär<br />
överproduktion av kortisol som<br />
följd av tumör i – vanligen – hypofys<br />
eller binjurebark). Likaså ses högt<br />
blodtryck, vilket är en riskfaktor <strong>för</strong> såväl<br />
<strong>för</strong>tidigt åldrande – bl.a. genom påverkan<br />
på hjärnan – som hjärt-kärlsjukdom.<br />
Patienter som behandlas med kortisonpreparat<br />
riskerar att få osteoporos<br />
som följd av påverkan på mineralinnehåll<br />
<strong>och</strong> bindväv i benvävnaden. Kortisonpreparat<br />
påverkar också immunsystemet<br />
<strong>och</strong> med<strong>för</strong> därmed ökad risk<br />
<strong>för</strong> bakteriella infektioner.<br />
Den sänkta insöndringen av gonadotropiner<br />
<strong>och</strong> könshormoner leder<br />
också till sänkt bildning av sädesceller<br />
hos mannen. Hos kvinnan uteblir menstruationscykeln<br />
<strong>och</strong> utvecklingen av<br />
äggceller.<br />
Sammanfattningsvis kan långvarig<br />
stress leda till påverkan på hjärnan<br />
(”man blir dummare <strong>och</strong> <strong>för</strong>lorar minnet”)<br />
med risk <strong>för</strong> <strong>för</strong>tidig död, på hjärtat<br />
<strong>och</strong> kärlsystemet samt på <strong>för</strong>mågan<br />
att få barn. Påverkan kan också ses på<br />
andra organ <strong>och</strong> organsystem.<br />
… även på<br />
nästa generation?<br />
Risken <strong>för</strong> negativ påverkan på familjelivet<br />
som följd av långvarig stress är<br />
uppenbar. Det <strong>för</strong>efaller också finnas<br />
komplexa samband mellan fosterutveckling<br />
– mätt som graviditetstidens<br />
längd <strong>och</strong> som barnets födelsevikt i relation<br />
till längden – <strong>och</strong> psykosociala<br />
faktorer under graviditeten, som ”job<br />
strain”, stress, känslomässiga störningar,<br />
näringsintag, etc. Möjligheten <strong>för</strong><br />
ett lågviktigt barn att återhämta en normal<br />
viktsutveckling kan också påverkas<br />
negativt av stress. Prospektiva studier<br />
av stress hos gravida kvinnor ter<br />
sig alltså angelägna mot bakgrunden att<br />
låg födelsevikt är en riskfaktor <strong>för</strong><br />
hjärt-kärlsjukdom hos individer som<br />
senare i livet utsatts <strong>för</strong> psykosocial<br />
stress.<br />
Figur 3 visar i en djurexperimentell<br />
studie att en stimulerande <strong>och</strong> aktiverande<br />
miljö gynnsamt kan påverka<br />
hjärnans vidare utveckling.<br />
Inverkan av stress på barns <strong>och</strong> ungdomars<br />
hälsa är ännu sämre känd än effekterna<br />
på vuxna. Grundläggande värderingar<br />
som ”rättvisa, respekt <strong>och</strong> tolerans<br />
<strong>för</strong> olikheter” – viktiga uppgifter<br />
<strong>för</strong> <strong>för</strong>skolans pedagogik – kan inte <strong>för</strong>medlas<br />
i en situation där såväl barn som<br />
vuxna pressas hårt (Gunnel Kärrby,<br />
Borås högskola). Det är hög tid att med<br />
biokemiska undersökningar klarlägga<br />
stressreaktionsmönstret såväl hos normala<br />
som hos utsatta barn <strong>och</strong> ungdomar<br />
(ex. mobbade) som bas <strong>för</strong> prospektiva<br />
studier av långtidseffekterna<br />
av stress.<br />
<strong>Stress</strong> <strong>och</strong> depression<br />
Hjärnan är det centrala organet i stressreaktionen.<br />
De är genom våra sinnen<br />
som vi får information om yttre stimuli.<br />
Denna information bearbetas i hjärnan,<br />
som skickar signaler vidare till<br />
skilda organsystem <strong>för</strong> adekvat bemötande<br />
av stimulus. I det fall en stimulus<br />
uppfattas som ett hot aktiveras stress-<br />
LABORATORIET 2/2002 7
eaktionen med påverkan på hormoninsöndringen.<br />
I hjärnans reaktion ingår<br />
också skilda känslomässiga reaktioner<br />
som leder till skilda uttryck, som vrede,<br />
ilska, rädsla, ångest. Det skulle <strong>för</strong>a <strong>för</strong><br />
långt att här gå in på de skilda påvisade<br />
eller <strong>för</strong>eslagna sambanden mellan<br />
stress <strong>och</strong> känslolivet. Depression kan<br />
emellertid vara en viktig komponent i<br />
reaktionen på långvarig stress. Detta<br />
kan även studeras i djurexperiment, exempelvis<br />
genom inlärd hjälplöshet <strong>och</strong><br />
kronisk o<strong>för</strong>utsägbar mild stress.<br />
Depression <strong>och</strong><br />
<strong>hjärtsjukdom</strong><br />
Vid studier av relationen mellan stress<br />
<strong>och</strong> hjärt-kärlsjukdom har samband påvisats<br />
med hypertoni, ökad hjärtreaktivitet<br />
på stress, låg hjärtfrekvensvariabilitet<br />
(ett uttryck <strong>för</strong> låg vasovagal tonus),<br />
atheroskleros i arteria carotis <strong>och</strong><br />
i koronarkärlen, ökad tjocklek av carotisväggen<br />
(intima media), koronar<br />
<strong>hjärtsjukdom</strong> <strong>och</strong> restenos efter koronarkärlsplastik.<br />
Att det <strong>för</strong>eligger samband<br />
mellan stress <strong>och</strong> hjärt-kärlsjukdom<br />
<strong>för</strong>efaller alltså vara klart.<br />
En rad psykosociala riskfaktorer har<br />
beskrivits vara associerade med risk <strong>för</strong><br />
hjärt-kärlsjukdom (Tabell 1). Av dessa<br />
psykosociala riskfaktorer har depression<br />
visat de starkaste sambanden till<br />
uppkomst av <strong>hjärtsjukdom</strong>, <strong>och</strong> till<br />
sjuklighet <strong>och</strong> död hos patienter med<br />
känd <strong>hjärtsjukdom</strong> (ex. hjärtinfarkt).<br />
Det är emellertid viktigt att påpeka<br />
att statistiska samband inte automatiskt<br />
klargör om det finns kausala samband,<br />
ej heller vad som är den primära faktorn.<br />
Så kan exempelvis orsaken till<br />
överdödligheten efter hjärtinfarkt hos<br />
patienter med djup depression vara att<br />
de svårast sjuka hjärtinfarktpatienterna<br />
löper störst risk <strong>för</strong> att utveckla depression.<br />
Prospektiva studier är där<strong>för</strong> angelägna.<br />
Likaså <strong>för</strong>eligger ett stort behov<br />
av biokemiska markörer som ev.<br />
kan länka depression med <strong>hjärtsjukdom</strong>.<br />
Om sådana markörer kan identifieras<br />
<strong>och</strong> kvantifieras öppnas möjligheten<br />
<strong>för</strong> att bryta orsakskedjan <strong>och</strong> minska<br />
risken <strong>för</strong> uppkomsten av allvarlig<br />
<strong>hjärtsjukdom</strong>. Vi får också möjlighet<br />
<strong>för</strong> prevention av stressrelaterad sjukdom<br />
genom rationell ändring av ex. arbetsmiljön.<br />
Hur kan hjärtat<br />
påverkas vid stress?<br />
Påverkan på hjärtat kan ske via påverkan<br />
på koronarkärlen, dvs. kärlväggs<strong>för</strong>ändringar<br />
som atheroskleros <strong>och</strong><br />
kärltonus<strong>för</strong>ändringar, på hjärtmuskeln,<br />
antingen nedsättning av funktionen<br />
av hjärtmuskelcellerna (ledande till<br />
systolisk dysfunktion) eller uppkomst<br />
av fibros, ledande till ett stelt hjärta<br />
med nedsatt <strong>för</strong>måga till utvidgning<br />
(diastolisk dysfunktion), samt på hjärtats<br />
retbarhet, med risk <strong>för</strong> potentiellt<br />
dödlig arytmi.<br />
Möjliga mediatorer mellan<br />
stress <strong>och</strong> <strong>hjärtsjukdom</strong><br />
Påverkan på hjärtat vid stress kan tänkas<br />
<strong>för</strong>medlas via en rad skilda mekanismer,<br />
som det autonoma nervsystemet<br />
(ökad sympatikusaktivitet, nedsatt<br />
parasympatikusaktivitet), endokrin/<br />
parakrin/autokrin påverkan genom<br />
katekolaminer, renin-angiotensinaldosteronsystemet<br />
eller endotelin, immunmediatorer,<br />
adhesionsmolekyler<br />
<strong>och</strong> tillväxtfaktorer.<br />
I det följande beskrivs några aktuella<br />
undersökningar som exemplifierar<br />
de sistnämnda tre möjligheterna, vilka<br />
<strong>för</strong> närvarande ådrar sig stort forskningsintresse.<br />
<strong>Stress</strong> <strong>och</strong> cytokiner. År 1998 publicerades<br />
en undersökning av cytokiner<br />
hos 38 medicine studerande i samband<br />
med en akademisk examination. Det<br />
visades att denna psykologiska stress<br />
Tabell 1. Psykosociala faktorer som i epidemiologiska studier visats vara<br />
riskfaktorer <strong>för</strong> hjärt-kärlsjukdom [enligt Frasure-Smith <strong>och</strong> Lespérance]<br />
Depression/hopplöshet/extrem utmattning<br />
(Depression/hopelessness/vital exhaustion)<br />
Ångest/ängslan <strong>och</strong> oro/bedrövelse (Anxiety/worry/distress)<br />
Avsaknad av socialt stöd/isolering (Absence of social support/isolation)<br />
Type A människa (Type A personality)<br />
Vrede/fientlig livsinställning (Anger/hostility)<br />
<strong>Stress</strong>igt liv (Life stress)<br />
Påfrestande arbete (Job strain)<br />
8 LABORATORIET 2/2002<br />
ökade koncentrationerna av tumörnekrosfaktorn-α<br />
(TNFα), interleukin-6<br />
(IL-6), interferon-γ (IFN-γ), antagonisten<br />
till interleukin-1 (IL-1-receptorantagonist)<br />
samt av interleukin-10 (IL-<br />
10). Högt ”anxiety response” korrelerade<br />
till högre produktion av IFN-γ <strong>och</strong><br />
lägre produktion av de ”antagonistiska<br />
interleukinerna”, IL-4 <strong>och</strong> IL-10.<br />
<strong>Stress</strong> – infektionskänslighet – IL-6.<br />
I detta experiment till<strong>för</strong>des <strong>för</strong>sökspersonerna<br />
en känd mängd influensavirus<br />
A via näsan sedan de bl.a. enligt<br />
Perceived <strong>Stress</strong> Scale (PSS-10) hade<br />
bedömt den grad som de upplevde livshändelser<br />
som stressfyllda. Följande<br />
dagar registrerades symtom enligt en<br />
skala liksom vikten av nässekretet.<br />
Koncentrationen av IL-6 mättes i nässekretet.<br />
Samtliga mått var högre hos dem<br />
med hög stresskänslighet. Resultaten<br />
tolkades som att högre stresskänslighet<br />
var associerad med ökad känslighet <strong>för</strong><br />
infektion <strong>och</strong> en ökad immunologisk<br />
reaktivitet i form av IL-6-ökning.<br />
IL-6 – prognos vid hjärtsvikt. I denna<br />
studie följdes 87 patienter med vänsterkammarsvikt<br />
(systolisk dysfunktion)<br />
under i medeltal 14 månader. Medelåldern<br />
var 57 år. Ett flertal variabler studerades.<br />
Av dessa befanns IL-6 <strong>och</strong><br />
NYHA-klass (en gradering av den fysiska<br />
kapaciteten enligt New York<br />
Heart Association) vara oberoende prediktorer<br />
<strong>för</strong> nya hjärtsviktsepisoder, behov<br />
av hjärttransplantation eller död.<br />
ICAM-1 <strong>och</strong> risk <strong>för</strong> hjärtinfarkt.<br />
S.k. adhesionsmolekyler på endotelcellens<br />
yta binder monocyter till kärlväggen.<br />
Flera inflammatoriska cytokiner<br />
kan inducera bildning av adhesionsmolekyler.<br />
De kan komma ut i löslig form<br />
i blodbanan som följd av att de lossnar<br />
(”shedding”) från kärlväggens endotel<br />
<strong>och</strong> från glatt muskulatur. Exempel på<br />
sådana molekyler är ICAM-1 (intercellular<br />
adhesion molecule-1) <strong>och</strong><br />
VCAM-1 (vascular cell adhesion<br />
molecule-1). Förekomst av lösliga<br />
adhesionsmolekyler i blodbanan kan<br />
tas som uttryck <strong>för</strong> kärlväggsskada<br />
genom exempelvis atheroskleros<br />
<strong>och</strong>/eller påverkan genom cytokiner,<br />
kortisol <strong>och</strong>/eller oxiderat LDLkolesterol.<br />
I Lancet publicerades 1998 en uppföljning<br />
under 9 år av initialt till synes<br />
friska manliga läkare. Under tiden fick
474 individer sin <strong>för</strong>sta hjärtinfarkt,<br />
<strong>och</strong> dessa jäm<strong>för</strong>des med samma antal<br />
individer som fortsatt var kärlfriska.<br />
Koncentrationen av lösligt ICAM-1 vid<br />
studiens början befanns vara en signifikant<br />
riskfaktor <strong>för</strong> uppkomst av hjärtinfarkt.<br />
Transforming growth factor-β<br />
– kardiomyopati med hjärtsvikt.<br />
Transforming growth factor-β (TGF-β)<br />
bildas i en mångfald celler, bl.a. hjärtats<br />
fibroblaster <strong>och</strong> myofibroblaster.<br />
TGF-β påverkar en rad skilda cellfunktioner,<br />
som utveckling, differentiering<br />
<strong>och</strong> vävnadsreparation. Den har också<br />
hormonella effekter <strong>och</strong> effekter på immunsystemet.<br />
Dess främsta effekter anses<br />
vara reparation av skadad vävnad<br />
ledande till fibros (bindvävsärr), dvs.<br />
bildning av kollagen – genom påverkan<br />
på ”connective tissue growth factor” –<br />
<strong>och</strong> andra grundsubstansmolekyler.<br />
Såväl noradrenalin som angiotensin-II<br />
– vars insöndringar ökar vid stress –<br />
kan öka uttrycket <strong>för</strong> TGF-β.<br />
I Heart publicerades nyligen en studie<br />
som påvisade höga cirkulerande<br />
koncentrationer av TGF-β vid kardiomyopati<br />
med hjärtsvikt samt höga koncentrationer<br />
av mRNA <strong>för</strong> TGF-β i mononukleära<br />
celler i blod med ytmarkören<br />
CD-14.<br />
Resultaten talar <strong>för</strong> att stress kan påverka<br />
bildning av fibrosgenererande<br />
substanser i hjärta.<br />
Tidsaspekter<br />
Som nämndes ovan var det i mittenslutet<br />
av 1990-talet som man iakttog<br />
den dramatiska ökningen av sjukskrivningstalen<br />
i vårt land. Som vi antytt<br />
ovan uppstår sannolikt manifest stressrelaterad<br />
sjukdom i hjärna <strong>och</strong> hjärta<br />
<strong>för</strong>st efter många år av störningar i den<br />
molekylära balansen mellan skilda signalsystem.<br />
För att klargöra mekanismerna<br />
bakom stressutlösande faktorer<br />
måste vi alltså gå många år bakåt i tiden<br />
<strong>för</strong> att se på samhälls- <strong>och</strong> näringslivsstrukturer,<br />
situationen på arbetsplatserna<br />
med speciell tonvikt lagd vid ledningsfrågor,<br />
familjebildningen, bemötandet<br />
människor emellan, omhändertagandet<br />
av barn, etc. Vilken betydelse<br />
hade ändringarna av ledningsfunktionerna<br />
i den offentliga sektorn, bort från<br />
<strong>för</strong>eträdarna <strong>för</strong> professionell kompetens<br />
i form av hög utbildning <strong>och</strong> dokumenterad<br />
<strong>och</strong> långvarig arbetserfarenhet?<br />
Rör det sig om tider på 5 år, 10<br />
år, 20 år eller mer <strong>för</strong> uppkomst av<br />
dagens sjukdomar ledande till ohälsa<br />
<strong>och</strong> sjukskrivning?<br />
Uppenbart är alltså att vi måste veta<br />
mer om patofysiologin vid dessa sjukdomstillstånd.<br />
Vad som ytterligare<br />
stämmer till eftertanke är frågan: Och<br />
vad händer se´n?<br />
Sammanfattning<br />
Sammanfattningsvis finns det en lång<br />
rad evidens <strong>för</strong> att långvarig stress kan<br />
leda till allvarlig funktionsstörning <strong>och</strong><br />
skador i skilda organ. Främst har uppmärksamheten<br />
riktats mot skador i<br />
hjärna <strong>och</strong> hjärta, samt nedsatt funktion<br />
av hjärna <strong>och</strong> reproduktionsorgan.<br />
En viktig uppgift <strong>för</strong> de kliniska<br />
laboratorierna är att ut<strong>för</strong>a mätningar<br />
av markörer <strong>för</strong> stress <strong>och</strong> <strong>för</strong> stressutlöst<br />
organskada. Kan vi göra sådana<br />
mätningar i tidigt skede finns bättre<br />
<strong>för</strong>utsättningar <strong>för</strong> att gå in <strong>och</strong> bryta en<br />
ödesdiger utveckling. Grundläggande<br />
forskning är nödvändig <strong>för</strong> att klarlägga<br />
vilka markörer som är användbara.<br />
För denna krävs ett utökat samarbete<br />
mellan <strong>för</strong>eträdare <strong>för</strong> skilda discipliner<br />
med kompetens inom basal biokemi,<br />
fysiologi <strong>och</strong> mätteknik såväl som<br />
medicinska insikter <strong>och</strong> erfarenheter<br />
från arbetslivsforskning.<br />
Även om vi sedan många år känt till<br />
de allvarliga effekterna av stress på<br />
människors liv <strong>och</strong> hälsa är våra kunskaper<br />
dock ännu högst ofullständiga<br />
vad gäller de molekylära mekanismerna<br />
<strong>för</strong> uppkomst av funktionsstörning<br />
<strong>och</strong> organskada. Därmed saknar vi ännu<br />
tillräckliga kunskaper om vilka substanser<br />
som bör mätas, <strong>och</strong> hur provtagning<br />
<strong>och</strong> mätning bör ske. I ljuset av<br />
de nära ofattbart höga kostnaderna <strong>för</strong><br />
sjukskrivning <strong>och</strong> rehabilitering <strong>för</strong><br />
stressutlöst sjukdom ter det sig än mer<br />
angeläget att vi ägnar ökad kraft åt att<br />
belysa dessa grundläggande frågor <strong>för</strong><br />
vår hälsa <strong>och</strong> framtida välfärd. ❑<br />
Läs vidare i:<br />
Folkow B. Physiologic aspects of<br />
the “defence” and “defeat” reactions.<br />
Acta Physiol Scand 1996;157<br />
(Suppl 632):34-7.<br />
Frasure-Smith N, Lespérance F.<br />
Psychosocial risks and cardiovascular<br />
diseases. Can J Cardiol 1999;15<br />
(Suppl G):93G-7G.<br />
Mc Ewen BS. The neurobiology of<br />
stress: from serendipity to clinical relevance.<br />
Brain Res 2000;886:172-89.<br />
Sapolsky RM, Romero LM, Munck<br />
AU. How do glucocorticoids influence<br />
stress responses? Integrating permissive,<br />
suppressive, stimulatory,<br />
and preparative actions.<br />
Endocr Rev 2000;21:55-89.<br />
Folkow B. Mental stress and its<br />
importance for cardiovascular<br />
disorders. Physiological aspects,<br />
”From-mice-to-man.” Scand Cardiovasc<br />
J 2001;35:163-72.<br />
Johansson BB, Lundborg G,<br />
Dahlin L, Forssberg H. Såväl frisk<br />
som skadad hjärna formas <strong>och</strong><br />
omformas under hela livet.<br />
Läkartidningen 2001;98:3420-3.<br />
Ekman R , Arnetz B (red).<br />
STRESS – molekylerna, individen, organisationen,<br />
samhället.<br />
Stockholm: Liber 2002.<br />
Eriksson J. Låg födelsevikt <strong>och</strong><br />
sociala faktorer påverkar risken <strong>för</strong><br />
koronarsjukdom. Läkartidningen<br />
2002;99(11):1209.<br />
Kärrby G. “Förskolans kvalitet är i<br />
fara” [Debatt]. Göteborgs-Posten<br />
2002;19 mars:4.<br />
Ågren G. “Ni sjukskriver utan<br />
kunskap” [Debatt]. Dagens Nyheter<br />
2002;11 mars:A4.<br />
LABORATORIET 2/2002 9