Vad har vi då lärt oss av dessa teorier och hur har dessa hjälpt oss att öka förståelsen? Det är aktörernas förhållande till varandra som har visat sig spela roll och inte entreprenören som person som har varit i fokus. Som nyetablerad aktör i flygbranschen måste man finna sin roll i ett större sammanhang och det blir därför naturligt att etablera sig i ett <strong>nätverk</strong>. De personer som har startat bolag efter att tidigare arbetat med något annat har haft de karaktäristika som entreprenörer har; god utbildning, utåtriktade men också uppväxta i en entreprenöriell miljö. Vilka specifika förhållanden som får individer att starta företag och vikten av att studera hur omgivningen påverkar entreprenörskap, betonas av Aldrich och Zimmer (1986). De anser även att omgivningen är en viktig faktor att ta hänsyn till i entreprenörsstudier. Karaktäristika för en entreprenör isolerade utan förmågan att samarbeta och inleda relationer med andra aktörer är inte något värda. <strong>En</strong> del aktörer kan förändra sin position i <strong>nätverk</strong>et från en nivå till en annan som kan påverka hela industrins utveckling. I komplexa <strong>nätverk</strong> av relationer kan entreprenörskapet både underlättas och hindras. Burt, R. S.(1992) s. 57 - 91 60
5. EMPIRI Denna del är uppdelad i två avsnitt. Inledningsvis beskrivs fall-företagen som följs av en sammanfattning av förändringen på marknaden efter att avregleringen ägde rum. Frågor som har tagits upp för att öka förståelsen över hur små aktörer kan etableras och växa på en avreglerad marknad är; företagens etablering, kostnader och kundunderlag, extern påverkan, samarbeten mellan olika branscher samt framtiden och visioner kring den. Den empiriska delen innefattar beskrivningar och intervjuer av flygbolag som har opererat på den svenska inrikesmarknaden mellan år 1992-1998 och mellan vt 2003- vt 2004 och täcker således en lång period. De fallstudier som har gjorts mellan VT 2003-Vt 2004 är: Svenskt Flyg, Luftfartsverket, City Airline (2000-), European Executive Express (1995-), Golden Air (1993), Interair (1981-), Malmö Aviation (1981-), Nordflyg (1952-), Nordic Airlink (1999-), Nordkalottflyg (1974-), Waltair (1998), West Air Sweden, SAS (1946-), Skyways (1940-t-). Intervjuerna i sin helhet finns att läsa i bilaga 3. För att skapa en så helteckande bild som möjligt av marknaden efter avregleringen har vi även beskrivit de bolag som opererade på den svenska inrikesmarknaden mellan 1992-1998 och mellan vt 2003-vt 2004 (ej intervjuade). Dessa redogörelser finns i bilaga 4 respektive 5. 82 De bolag som opererade på den svenska inrikesmarknaden mellan vt 2003 och vt 2004 finns redovisade i bilaga 5. 82 De bolag som är beskrivna mellan 1992-1998 är följande: Airborne of Sweden AB (1985-1998), Air Express (1986-), Air Nordic (1993-), Braathens Safe (1989-1998), Euroflight Polaris (1996-1999 då det uppköptes av Skyways), Falcon Air (1960-), Flying <strong>En</strong>terprise (1970-2000 då det ingår i Skyways koncern), Golden Air (1993-), Highland Air (1995-1997), Holmstroem (1966-1997), IBA (1998-), Malmö Aviation (1981- ), Nordic European (1995-1998), Traffic Europa (1997-2002), Reguljair (1996-2000), SAS (1946-), Skyways (1940-), Swedeways (1997-), Transwede (1985-1995 då de köptes upp av Braathens), Tryggflyg (1998-), West Air Sweden (1962-), Värmlandsflyg (1997-), Norwegian (1993-), Swiss Express (2001-), Easy Yet (1997-). De bolag är beskrivna och som opererade på den inrikes marknaden mellan vt 2003-vt 2004 är: Falcon Air (1960- ), Ryan Air (1985-), Swedline Express (2002-), Wideroe (1970-), Goodjet (2002-2003), Kullaflyg (2001-), Gotlandsflyg (2001-), Sterling (1962-), Transjet (99 SAE/2001-2002), Lufthansa (1926-), Direktflyg (2002-), Scandjet (2003-), Maxair Sweden (1997-2001), Transair Sweden (1951-1981), Danish Air Transport (1989), Viking Airlines (2003-). 61
- Page 1 and 2:
Arbetsrapport till Konkurrensverket
- Page 3 and 4:
INNEHÅLLSFÖRTECKNING 1. INLEDNING
- Page 5 and 6:
1. INLEDNING På senare år, då v
- Page 7 and 8:
1.1 Bakgrund Inrikesflyget avregler
- Page 9 and 10: därför att förklara företagets
- Page 11 and 12: 1.3 Avgränsning Vi har avgränsat
- Page 13 and 14: 2. AVREGLERADE MARKNADER Flera avre
- Page 15 and 16: Man kan inte heller göra någon up
- Page 17 and 18: kunna överleva i konkurrensen med
- Page 19 and 20: för maten ombord och utnyttjar oft
- Page 21 and 22: lufttrafikföretagens inställning
- Page 23 and 24: 2.2.3 Utvecklingen av avregleringen
- Page 25 and 26: sektorerna varibland transportsekto
- Page 27 and 28: 2.2.5 Tidiga effekter Redan 1994 gj
- Page 29 and 30: 3. METOD Den här studien bygger de
- Page 31 and 32: till att man försöker identifiera
- Page 33 and 34: 3.3 Tillförlitlighet och tolkning
- Page 35 and 36: 4.1 Entreprenörskap Det är många
- Page 37 and 38: Cunningham och Lischeron har även
- Page 39 and 40: Entrepreneur“ tar man upp några
- Page 41 and 42: Allt fler forskare har på senare t
- Page 43 and 44: omgivningen, påverkar och bestämm
- Page 45 and 46: 4.2.1 Företaget och nätverket Ett
- Page 47 and 48: Barney om. 61 Han säger att föret
- Page 49 and 50: upp ett annat påverkas inte enbart
- Page 51 and 52: eslutsfattaren har möjlighet att s
- Page 53 and 54: strukturella spänningarna ger upph
- Page 55 and 56: kan mobilisera nätverket kan uppn
- Page 57 and 58: Man kan samarbeta genom olika typer
- Page 59: med det omgivande nätverket av akt
- Page 63 and 64: Ett liknande utveckling den i Sveri
- Page 65 and 66: 5.2 Hinder till etablering Företr
- Page 67 and 68: dessa plan kom alldeles för sent,
- Page 69 and 70: kommunikationsmedel som tåg eller
- Page 71 and 72: grund av en försvagad ekonomi som
- Page 73 and 74: andra inte, andra bolag har hittat
- Page 75 and 76: Det norska företaget Wideroe som
- Page 77 and 78: Inträden, utträden och uppköp ä
- Page 79 and 80: är bara ett exempel på ett sådan
- Page 81 and 82: • Man startade bolaget 1986 och o
- Page 83 and 84: • Man startade 2004 av en av grun
- Page 85 and 86: större operatörerna men även i s
- Page 87 and 88: 7.2 Det industriella nätverket Det
- Page 89 and 90: systemberoende kan medföra relativ
- Page 91 and 92: lågkostnadskoncept. Utvecklingen a
- Page 93 and 94: internationella konkurrensen från
- Page 95 and 96: förbättringar. 1) Identifiering a
- Page 97 and 98: Avregleringens effekter har först
- Page 99 and 100: situationen för de flygbolag som b
- Page 101 and 102: diskriminerande. Det är då av st
- Page 103 and 104: Hertz, S. (1996) "The Dynamics of I
- Page 105 and 106: Morrisson, S., Winston, C., The evo
- Page 107 and 108: Williams, G., (1994), The Airline I
- Page 109 and 110: INTERVJUER Waltair Europe, Magnus H
- Page 111 and 112:
European Executive express: flyger
- Page 113 and 114:
Braathens är ett dotterbolag till
- Page 115 and 116:
3. Kostnader • Vilken är den st
- Page 117 and 118:
BILAGA 3 Fallstudier vt 2003 (janua
- Page 119 and 120:
London. I och med att Goodjet börj
- Page 121 and 122:
Företagsstart Tidigare opererade m
- Page 123 and 124:
människor generellt sett inte har
- Page 125 and 126:
samarbeten är bl a att man har utv
- Page 127 and 128:
åren har varit flygkatastrofen den
- Page 129 and 130:
Malmö Aviation är ett företag so
- Page 131 and 132:
möjligheter med att t ex ta upp pa
- Page 133 and 134:
tidigare. Man ska satsa mer på att
- Page 135 and 136:
påpekar att de är ensamma på sin
- Page 137 and 138:
Sedan starten av företaget 1999 ha
- Page 139 and 140:
Det finska flygbolaget Finnair köp
- Page 141 and 142:
utvecklas i framtiden. Dock kan man
- Page 143 and 144:
man fick ett dåligt passagerarunde
- Page 145 and 146:
Vad gäller deras samarbete med and
- Page 147 and 148:
Extern struktur Inom denna bransch
- Page 149 and 150:
International Hotels. Under 1995-96
- Page 151 and 152:
effektivitet för beställare och f
- Page 153 and 154:
SAS är ett oberoende nätverksbola
- Page 155 and 156:
SAS. Det är med dessa bolag som SA
- Page 157 and 158:
flygplan. Skyways flyger till över
- Page 159 and 160:
för sin insats att var kostnadseff
- Page 161 and 162:
BILAGA 4 EN KARTLÄGGNING AV DE BOL
- Page 163 and 164:
Bolaget grundades under 1960-talet
- Page 165 and 166:
SD3-60 och ett förnyat postkontrak
- Page 167 and 168:
80, 6 MD-90, 22 Fokker 50, 16 Fokke
- Page 169 and 170:
Bolaget körde linjetrafik, sträck
- Page 171 and 172:
BILAGA 5 BOLAG SOM OPERERADE PÅ DE
- Page 173 and 174:
han vill ha mer tid för sin familj
- Page 175 and 176:
Introduktion och sammanställning S
- Page 177 and 178:
Goodjet startade som utrikes lågpr
- Page 179 and 180:
kommer att få fler avgångar och i
- Page 181 and 182:
Den 11 april började den svenska l
- Page 183 and 184:
nationellt och internationellt i pe
- Page 185 and 186:
• Visby • Ronneby Flygresandet
- Page 187 and 188:
länder, till Norge, Island och til
- Page 189 and 190:
Sturups framväxt fick framförallt
- Page 191 and 192:
VISBY FLYGPLATS Flygplatsen invigde
- Page 193:
erbjudanden om extra förmånliga p