Entreprenörskap i industriella nätverk – En ... - Konkurrensverket
Entreprenörskap i industriella nätverk – En ... - Konkurrensverket
Entreprenörskap i industriella nätverk – En ... - Konkurrensverket
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
skapa en allt hårdare struktur. I nästa utvecklingsfas har strukturen cementerats. Nyckelord<br />
som beskriver denna utveckling är specialisering, strukturering och hierarkisering, d v s<br />
kombinationen av aktiviteter och resurser standardiseras gradvis samtidigt som kontrollen<br />
över dessa resurser och aktiviteter tillfaller färre och färre aktörer. Företagen har därför<br />
bestämda och väldefinierade roller i förhållande till varandra. Variationsskapande processer<br />
fungerar dock som motkrafter och <strong>nätverk</strong>et eller delar av det kommer att sträva mot en lösare<br />
struktur. När färre och färre aktörer kontrollerar mer, samt när kopplingen mellan aktiviteter<br />
och resurser blir mer och mer specifik, får vi en motreaktion från alla de aktörerna som slås ut<br />
eller är på väg att slås ut. Tekniken anpassas till andra användningsområden och<br />
utbytesrelationerna anpassas mer och mer till det omgivande <strong>nätverk</strong>et. Konsekvenser av<br />
utredningen blir bl a generalisering och heterogenisering, d v s man hittar nya sätt att<br />
kombinera aktiviteter och resurser och aktörerna som tidigare hade makten får allt mindre att<br />
säga till om. Att <strong>nätverk</strong>et uppvisar perioder med olika struktureringsgrad innebär framförallt<br />
två saker. För det första kommer strukturen att påverka impulserna till nyskapande och för det<br />
andra får nyskapandet olika möjlighet att realiseras. Strukturen kommer även att påverka hur<br />
företaget relaterar sig till <strong>nätverk</strong>et. 79<br />
Under den senare delen av 1990-talet började ett antal nya flygbolag att etablera sig på<br />
marknaden och den främsta anledningen till denna utveckling var förstås liberaliseringen av<br />
den reglerade flygmarknaden både i USA och i Europa. Genom avregleringen förväntade man<br />
sig att fler flygbolag skulle etableras, att konkurrensen skulle öka mellan de befintliga<br />
bolagen, och att det dominerande bolagets makt skulle minska vilket annars hämmade de<br />
mindre bolagens ställning. Doganis (2001) har bl a förklarat varför man började samarbeta<br />
internationellt i flygindustrin. Man ville bl a minska kostnaderna, utnyttja fördelarna med att<br />
tillhandahålla marknadsföringen gemensamt, minska på konkurrensen mellan de allra största<br />
bolagen samt minska på konkurrensen inom det egna hemlandet. Detta var en utveckling som<br />
man tydligt kunde se innan avregleringen hade ägt rum, då de större aktörerna hindrade de<br />
små bolagen från att utvidga sitt <strong>nätverk</strong> nationellt sett. De större bolagen kunde dra nytta av<br />
de mindre bolagen låga operationella kostnader. De mindre flygbolagen skulle också tjäna på<br />
ett samarbete bl a genom att de fick ökad marknadsmakt, högra trafikvolymer, högre<br />
utnyttjande av fasta kostnader, större köpkraft etc.<br />
79 Nordenlöw, L., (1999), work in progress.<br />
56