Rapport mars 2002, Om Internet och marknader i förändring.
Rapport mars 2002, Om Internet och marknader i förändring.
Rapport mars 2002, Om Internet och marknader i förändring.
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Däremot bör det gå att ge något svar på frågan om det bristande<br />
konkurrenstryck <strong>och</strong> den bristande prispress som diskuterats ovan<br />
har bromsat utvecklingen. Innan denna frågeställning belyses bör<br />
dock klargöras att det långsamma införandet av e-handel <strong>och</strong> annan<br />
informationsteknik kan ha andra orsaker än bristande konkurrens.<br />
En faktor som redan diskuterats är att vissa varor <strong>och</strong> <strong>marknader</strong><br />
kan vara dåligt lämpade för e-handel. Delden et al. (2001) pekar<br />
också på bristande datormognad i branschen.<br />
Det finns dock många tänkbara orsaker till att etablerade företag<br />
kan tänkas vilja motarbeta, eller åtminstone vara långsamma att<br />
acceptera, e-handelslösningar. E-handel kan på olika vis leda till<br />
hårdare konkurrens. Därigenom kan vinsterna i olika företag<br />
sjunka. Detta är det uppenbara skälet till att vi kan förvänta oss<br />
motstånd mot <strong>förändring</strong>ar som kan öka konkurrensen. Dessa vinster<br />
behöver inte vara den typ av vinster som syns i ett företags årsredovisning.<br />
Företag i byggbranschen utmärker sig inte i allmänhet<br />
för extremt god lönsamhet. Vinsterna kan vara av ett annat slag.<br />
Den berömde brittiske ekonomen Sir John Hicks har skrivit att ”den<br />
bästa av alla monopolvinster är ett lugnt liv.” (Hicks, 1935, citerad i<br />
Tirole, 1997. Min övers.) Eventuellt kan också lönenivån i byggbranschen<br />
vara högre än den skulle varit om konkurrensen varit<br />
hårdare.<br />
Beställare av byggtjänster <strong>och</strong> byggvaror hävdar ofta att det är svårt<br />
att få in tillräckligt många anbud. Det ligger nära till hands att misstänka<br />
att detta beror på någon form av marknadsuppdelning, explicit<br />
eller implicit. Påståenden florerar också om ”väntjänster”, där<br />
t.ex. en byggmästare får köpa billigt byggmaterial till sin egen<br />
som<strong>mars</strong>tuga, som tack för ett lönsamt kontrakt. Sannolikt förekommer<br />
denna typ av ”kick-backs” även på hög nivå. I media har<br />
exempelvis framkommit att en person verksam vid HSB Stockholm<br />
köpt en attraktiv tomt till kraftigt underpris av ett bolag som ägs<br />
gemensamt av HSB <strong>och</strong> Skanska. Även om detta inte rör sig om<br />
bestickning i lagens mening torde det vara klart att personen genom<br />
transaktionen hamnat i tacksamhetsskuld till Skanska, vilket borde<br />
vara en obehaglig situation för en stor beställare av byggtjänster.<br />
E-handel torde leda till ökad pristransparens. Detta gör det i sin tur<br />
svårare att dölja denna typ av beteende, vilket kan vara ytterligare<br />
ett skäl till att etablerade företag kan vara skeptiska till e-handeln,<br />
åtminstone om det inte finns en stark ägare som kan hävda ägarintresset.<br />
Att det finns motiv för företag att vara skeptiska till e-handeln är<br />
inte detsamma som att säga att företagens beteende faktiskt har<br />
bromsat e-handeln. Det finns inga belägg för att företag systematiskt<br />
eller organiserat skulle ha motarbetat e-handeln. Däremot finns<br />
85