Rapport mars 2002, Om Internet och marknader i förändring.
Rapport mars 2002, Om Internet och marknader i förändring.
Rapport mars 2002, Om Internet och marknader i förändring.
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
174<br />
monopolsituationer. Det skulle innebära att det finns mindre tid att<br />
göra de nödvändiga vinsterna för att täcka sunk costs. Detta kan på<br />
sikt komma att minska incitamentet för nya innovationer. Detta<br />
argument framstår som ett cirkelresonemang <strong>och</strong> är inget problem<br />
för en konkurrensvårdande myndighet. <strong>Om</strong> argumentet från början<br />
är att marknaden har en så hög innovationstakt att monopol inte är<br />
ett bekymmer eftersom monopolet ändå bara kommer att vara tillfälligt.<br />
Som Scherer <strong>och</strong> Ross uttrycker det (1990, s. 660): ”A bit of<br />
monopoly power in the form of structural concentration is<br />
conducive to innovation, particularly when advances in the relevant<br />
knowledge base occur slowly. But very high concentration has a<br />
positive effect only in rare cases, and more often it is apt to retard<br />
progress by restricting the number of independent sources of initiative<br />
and by dampening firms’ incentive to gain market position<br />
through accelerated R&D. Likewise, given the important role that<br />
technically audacious newcomers play in making radical innovations,<br />
it seems important that barriers to new entry be kept at<br />
modest levels. [...] What is needed for rapid technical progress is a<br />
subtle blend of competition and monopoly, with more emphasis in<br />
general on the former than the latter, and with the role of monopolistic<br />
elements diminishing when rich technological opportunities<br />
exist.”<br />
Finns det skäl att prisdiskriminera i de fall då investeringar i FoU<br />
är stora? Då investeringar i produktutveckling <strong>och</strong> nya produkter<br />
involverar ständiga investeringar kan inte dessa ses som irrelevanta<br />
sunk costs. Företagen måste ges en möjlighet att få en rimlig avkastning<br />
på investerade medel. Detta kan inte ske genom ett pris<br />
som är lika med marginalkostnaden. Hur skall konkurrensvårdande<br />
myndigheter ställa sig till dessa problem? I vilka fall av prisdiskriminering<br />
skall myndigheterna välja att avstå från åtgärder? Under<br />
vilka omständigheter har företagen möjlighet att använda sig av<br />
prisdiskriminering för att göra vinster på investeringarna? Dessa<br />
frågor låter sig inte besvaras på ett enkelt sätt. Vägledande för konkurrensvårdande<br />
myndigheter torde dock vara om prisdiskrimineringen<br />
lett till att fler kunder får tillgång till produkten med prisdiskriminering<br />
än fallet hade varit utan prisdiskriminering.<br />
7.4 Sammanfattning<br />
<strong>Om</strong>världen förändras ständigt. Detta ställer krav på beslutsfattare<br />
både inom den privata <strong>och</strong> offentliga sektorn. Ekonomisk teori kan<br />
dock ge vägledning åt berörda parter. Måhända har vi en ”ny ekonomi”<br />
såtillvida att nätverkseffekter <strong>och</strong> tilltagande skalavkastning<br />
oftare förekommer än för 20 år sedan. Den konkurrensvårdande<br />
myndigheten behöver dock förtydliga att målet med övervakningen