Rapport mars 2002, Om Internet och marknader i förändring.
Rapport mars 2002, Om Internet och marknader i förändring.
Rapport mars 2002, Om Internet och marknader i förändring.
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
128<br />
En enkel men viktig insikt beträffande de olika auktionstyperna är<br />
att det finns en nära släktskap mellan den holländska auktionen <strong>och</strong><br />
den slutna förstaprisauktionen <strong>och</strong> en nästan lika nära släktskap<br />
mellan den engelska auktionen <strong>och</strong> den slutna andraprisauktionen.<br />
De två förstnämnda auktionerna kan sägas vara strategiskt ekvivalenta<br />
i meningen att en budgivare ställs inför samma strategiska<br />
problem, nämligen att bestämma ett bud som man är villig att betala<br />
– i den holländska auktionen anger detta när man ska bjuda, i den<br />
slutna förstaprisauktionen anger det budet. Släktskapen mellan den<br />
engelska auktionen <strong>och</strong> den slutna andraprisauktionen är av samma<br />
karaktär: budgivningen i en engelsk auktion stannar, ungefär, när<br />
den person som har den näst högsta ”smärtgränsen” för sin budgivning<br />
slutar bjuda, vilket innebär att personen med den högsta<br />
smärtgränsen vinner objektet till, ungefär, den näst högsta smärtgränsen.<br />
Det som komplicerar ekvivalensen är (förutom det<br />
”ungefär” som kommer av budhöjningarnas storlek) att budgivarna<br />
observerar varandras budgivning <strong>och</strong> att detta kan vara av värde i<br />
den fortsatta budgivningen. 36<br />
Det faktum att den engelska auktionen är nära besläktad med den<br />
slutna andraprisauktionen (man talar ibland om den engelska auktionen<br />
som en öppen andraprisauktion) är viktigt. En manifestation<br />
av släktskapen är att båda auktionerna har egenskapen att en budgivare<br />
bör bjuda – dvs. sluta höja sitt bud i den engelska auktionen<br />
<strong>och</strong> just bjuda i den slutna andraprisauktionen – precis så mycket<br />
som han eller hon anser att objektet är värt; detta är dessutom sant<br />
oavsett hur de andra budgivarna beter sig. 37 I en förstaprisauktion<br />
kommer buden i jämvikt att vara lägre än budgivarnas värderingar.<br />
Auktioner – viktiga distinktioner <strong>och</strong> resultat<br />
En central distinktion av stor praktisk <strong>och</strong> teoretisk betydelse för<br />
auktioner är den mellan privat värdering (”private values”) <strong>och</strong><br />
gemensam värdering (”common values”). I en auktionsmiljö med<br />
privat värdering gäller att en köpares värdering av ett objekt inte<br />
påverkas av andra köpares värdering av objektet. Ett enkelt exempel<br />
på detta är utauktioneringen av en chokladkaka (av känt märke)<br />
eller en konsertbiljett. I den andra ändan av skalan – fullständigt<br />
36 I teoretiska analyser av engelska auktioner modelleras de ofta som “japanska auktioner”:<br />
det liggande budet anges av en “mätare” som alla observerar <strong>och</strong> som anger successivt högre<br />
bud; budgivarna bjuder mätarens värde tills de hoppar av (genom att trycka på en knapp); vid<br />
varje avhopp annonseras att en köpare hoppat av. Denna process fortsätter tills endast en<br />
köpare återstår; denne vinner objektet till det pris mätaren visar.<br />
37 Detta är lätt att visa (se t.ex. Schotter 2001, s. 243), men ett sådant bevis ligger utanför<br />
denna rapports ambitioner. <strong>Om</strong> köparnas värdering av objektet hänger ihop behöver<br />
påståendet formuleras en smula mer allmänt för den engelska auktionen p.g.a. just det<br />
informationsinnehåll i budgivningen som nämndes i texten.