LANDSKRONAS MILJÖREDOVISNING 2007 - Landskrona kommun
LANDSKRONAS MILJÖREDOVISNING 2007 - Landskrona kommun
LANDSKRONAS MILJÖREDOVISNING 2007 - Landskrona kommun
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>LANDSKRONAS</strong> <strong>MILJÖREDOVISNING</strong> <strong>2007</strong>
<strong>LANDSKRONAS</strong> <strong>MILJÖREDOVISNING</strong> <strong>2007</strong>
Miljöredovisningen har producerats av miljöförvaltningen<br />
på <strong>kommun</strong>styrelsens uppdrag.<br />
Högni Hansson har varit ansvarig för projektet där<br />
Olle Nordell har varit projektledare.<br />
Nino Simic har gjort huvuddelen av intervjuerna och<br />
skrivit texterna om klimatförändringar. Håkan Ärnflykt<br />
ansvarar för avsnittet om miljötillståndet och<br />
Thomas Hylén och Rainer Weich om gröna nyckeltal.<br />
Rose-Marie Stigsdotter och Emilie Jönsson har<br />
skrivit huvuddelen av texterna om miljötillståndet.<br />
Rainer Weich har formgivit dokumentet och gjort diagram<br />
och andra illustrationer. Mona Olsson har<br />
korrekturläst.<br />
Ytterligare information om gröna nyckeltal och miljötillståndet<br />
finns på miljöförvaltningens hemsida,<br />
www.landskrona.se under ”Miljö”.<br />
Copyright: Innehållet i denna skrift får gärna citeras,<br />
refereras eller kopieras om källan anges.<br />
Upplaga: 1000 ex<br />
Formgivning: Rainer Weich<br />
Fotografer: Mats Svensson (4, 11, 13, 17 n, 19 u, 31 ö,<br />
51, omslag framsida). Övriga foton: Olle Nordell,<br />
Rainer Weich, Janne Jönsson (omslag, baksida) och<br />
Håkan Almström (8 ö), Per Blomberg/Skånska bilder<br />
(18 u), Mikael Arinder/Skånska bilder (18 ö). Teckningar<br />
Måns Sjöberg.<br />
Miljömärkt trycksak<br />
Tryckning:<br />
Wallin & Dalholm<br />
2<br />
Innehåll<br />
Förord .......................................3<br />
Klimatförändringar. ............................4<br />
Stora förändringar väntas . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .4<br />
Vi är ansvariga. ..........................................4<br />
Nya arter på väg till oss ....................................6<br />
Hälsoaspekter - nya farsoter på väg ............................7<br />
Skogen och granbarkborren. .................................8<br />
Nya grödor i jordbruket. ....................................9<br />
Tidig vår ..............................................10<br />
Haven förändras. .........................................11<br />
Havet är på väg upp .......................................13<br />
Lägre havsnivå under stenåldern ..............................17<br />
Strandängens fåglar hotade ..................................18<br />
Ökad avrinning ..........................................19<br />
Reningsverket ...........................................20<br />
Klimatarbete ..................................21<br />
Hur mycket CO 2 får vi bort genom KLIMP-arbetet? ..................21<br />
KLIMP 2006-2010, status. ...................................21<br />
Företag & transporter ......................................23<br />
Klimatinformatör Håkan Almström har ordet. .....................24<br />
Kommande KLIMP-projekt ..................................25<br />
Fysisk planering ...............................27<br />
Det hållbara samhället .....................................27<br />
Fysisk planering <strong>Landskrona</strong> .................................30<br />
Klimatanpassad energiproduktion. .............................31<br />
Miljötillståndet ................................32<br />
Luftkvalitetsmätningar i <strong>Landskrona</strong> . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .32<br />
<strong>Landskrona</strong>luften jämfört med andra städer . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .37<br />
Vattenkvalitetsmätningar . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .39<br />
Vattendrag ..............................................39<br />
Kustvattenkontroll ........................................42<br />
En unik undersökning av bekämpningsmedel . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .44<br />
Undersökning av 100 brunnar i <strong>Landskrona</strong> ......................44<br />
Grundvattenkontroll .......................................46<br />
Lågstrålande zoner . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .47<br />
Resultat. ...............................................47<br />
Tio frågor om farliga kemikalier . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .49<br />
Barnens miljörelaterade hälsa . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .50<br />
Åtta miljömål .................................52<br />
I mål år 2008? . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .52<br />
Miljöbarometern. .........................................55<br />
Om du vill veta mer . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .56<br />
Klimatlänkar ............................................56
Ännu en gång handlar <strong>kommun</strong>ens<br />
miljöredovisning om klimateffekten.<br />
Det är naturligt,<br />
eftersom den griper in i våra liv<br />
redan nu och ser ut att bli den<br />
dominerande miljöfrågan – och<br />
kanske samhällsfrågan – en<br />
lång tid framöver. Det ser ut att<br />
kräva en stor omställning av<br />
vår livsstil.<br />
Miljöredovisning, <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong> <strong>2007</strong> - Förord<br />
Det är ingen enkel fråga att lösa.<br />
Många vill bo havsnära samtidigt som<br />
havsnivån förväntas stiga. Vi vill kunna<br />
resa fritt, men transporterna är kanske<br />
det stora klimathotet. Vi vill alla ha<br />
vatten och andra livsmedel utan gifter<br />
även om det kan medföra lägre livsmedelsproduktion,<br />
men samtidigt<br />
som det rapporteras om stundande<br />
livsmedelsbrist i världen.<br />
Vi behöver hitta smarta lösningar för<br />
att klara framtidens miljöproblem.<br />
Och vi behöver tänka efter vad det är<br />
vi eftersträvar. Vill vi ha friheten att<br />
förbruka så mycket energi som det<br />
passar oss i vårt boende, eller kan vi<br />
nöja oss med att ha det varmt och<br />
skönt inomhus när det är kallt ute och<br />
ändå inte förbruka mer än en bråkdel<br />
av den energi vi förbrukar idag? Vill vi<br />
kunna ta bilen med våra barn från<br />
dörren hemma till dagis eller är det<br />
minst lika hög livskvalitet att kunna ta<br />
en kort promenad till dagis med barnet?<br />
Vi behöver hitta en smart samhällsplanering<br />
som ger oss den<br />
livskvalitet vi önskar utan att förstöra<br />
miljön.<br />
3<br />
Förord<br />
Lösningar som vi redan ser försöker<br />
<strong>kommun</strong>en nu tillämpa. Vi ger bidrag<br />
till energismarta hus som förbrukar<br />
mindre energi och påverkar miljön<br />
mindre än vanligt boende och ändå ger<br />
den inomhusmiljö som vi eftersträvar.<br />
Vi skissar på förtätning av stan så att<br />
bilåkandet minskar och ändå ska vi<br />
kunna uträtta våra ärenden på det sätt<br />
vi önskar. Vi genomför ett stort energieffektiviseringsprogram<br />
i <strong>kommun</strong>ens<br />
fastigheter – en av de största<br />
samlade investeringarna <strong>kommun</strong>en<br />
gjort. Vi för en dialog med industrin<br />
om vad den kan göra genom att ändra<br />
sina transporter och därmed minska<br />
miljöeffekten och ändå kunna bedriva<br />
sin verksamhet. Vi vill kunna svara<br />
våra barn och barnbarn när de i framtiden<br />
frågar: vad gjorde ni? Och svaret<br />
ska inte vara: inget eller vi förstod inte.<br />
Torkild Strandberg<br />
<strong>kommun</strong>styrelsens ordförande
Klimatförändringar<br />
Stora förändringar väntas<br />
<strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong>s miljöredovisning<br />
för <strong>2007</strong> fokuserar på klimatfrågorna.<br />
De inledande artiklarna handlar<br />
om vad som håller på att hända och<br />
vilka konsekvenser det får för Sverige<br />
och <strong>Landskrona</strong>. Därefter beskrivs<br />
<strong>kommun</strong>ens arbete för att minska utsläppen<br />
av växthusgaser. I ett avsnitt<br />
om fysisk planering skisseras hur fysisk<br />
planering kan användas i klimatarbetet.<br />
Liksom tidigare år beskrivs miljötillståndet<br />
i <strong>kommun</strong>en för luft,<br />
vatten och hälsa. Rapporter om bekämpningsmedel<br />
i brunnar, elfria zoner<br />
och en enkät om barns hälsa redovisas<br />
kort. I det avslutande avsnittet<br />
beskrivs hur vi ligger till när det gäller<br />
<strong>kommun</strong>ens egna miljömål.<br />
Vi är ansvariga<br />
Med mycket stor säkerhet har människans<br />
aktiviteter sedan mitten av<br />
1700-talet bidragit till den globala uppvärmningen.<br />
Att det verkligen har<br />
skett en uppvärmning under 1900-talet<br />
är otvetydigt och att det är växthusgaserna<br />
som är boven i dramat, slås<br />
fast i den rapport som FN:s Internationella<br />
klimatpanel, IPCC, presenterade<br />
i slutet av <strong>2007</strong>. Flera tusen<br />
forskare har deltagit i arbetet.<br />
Miljöredovisning, <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong> <strong>2007</strong> - Klimatförändringar<br />
Koldioxidhalten i atmosfären har ökat stadigt<br />
sedan 1720-talet. Under 1700-talets början<br />
gick startskottet för den industriella<br />
revolutionen och användning av kol till de<br />
nyuppfunna ångmaskinerna sköt i höjden.<br />
Det är fastslaget att växthusgaskoncentrationerna<br />
i atmosfären vida överstiger<br />
förindustriella värden. År 2005<br />
var koncentrationerna av metan och<br />
koldioxid högre än någonsin under de<br />
senaste 650 000 åren.<br />
Våra utsläpp blir allt värre: De mänskligt<br />
orsakade utsläppen av växthusgaser<br />
ökade med 70 procent mellan<br />
1970 och 2004, koldioxiden ensam<br />
ökade med hela 80 procent.<br />
4<br />
IPCC slår fast att utsläppen ser ut att<br />
öka under överskådlig tid vilket orsakar<br />
större förändringar i det globala<br />
klimatsystemet än vi såg under<br />
1900-talet. Medeltemperaturen kommer<br />
att öka med mellan 1,8 och 4 grader<br />
jämfört med perioden 1989-1999.<br />
Eftersom det finns en betydande tröghet<br />
i systemet, kommer både temperaturhöjningen<br />
och havsnivåhöjningen<br />
att fortsätta under århundraden framöver,<br />
även om vi omedelbart skulle<br />
stoppa utsläppen.<br />
.<br />
Temperaturen har hittills ökat med 0,6º C<br />
globalt under 1900-talet. Även om vi skulle<br />
lyckas stoppa samtliga utsläpp av<br />
växthusgaser på jorden idag, skulle det bli<br />
ytterligare 0,6º C varmare på grund av<br />
trögheten i klimatsystemet och den mängd<br />
växthusgaser som vi har ”innestående”.
IPCC har 29.000 dataserier<br />
till sitt förfogande varav 90<br />
procent pekar på att man<br />
redan nu kan se förändringar<br />
i fysikaliska och biologiska<br />
system sedan 1970. I sin<br />
förra rapport från 2001<br />
identifierade IPCC fem anledningar<br />
till oro: Risker för<br />
unika och hotade ekosystem,<br />
risker för extrema väderhändelser,<br />
fördelning av<br />
effekter och sårbarhet, de<br />
samlade nettoeffekterna<br />
och risker för storskaliga<br />
förändringar.<br />
På samtliga punkter har anledningen<br />
till oro ökat, anser<br />
IPCC i rapporten från<br />
<strong>2007</strong>. Försvinnande korallrev,<br />
vattenbrist, torka och<br />
migrerande arter är exempel<br />
på förväntade<br />
konsekvenser.<br />
IPCC påpekar att det är<br />
bråttom att vidta åtgärder.<br />
Ju tidigare vi gör det, desto<br />
större är chansen att undvika<br />
mycket allvarliga effekter.<br />
Åtgärder och investeringar<br />
under de närmaste<br />
20-30 åren är helt<br />
avgörande.<br />
IPCC:s rapport är inte nattsvart<br />
läsning. Även om läget<br />
är mycket allvarligt, finns<br />
det möjliga åtgärder som<br />
kan förhindra de allvarligaste<br />
konsekvenserna. Det<br />
finns inte en enskild teknologi<br />
som kan trolla bort våra<br />
bekymmer men en bred<br />
kombination av olika teknologier,<br />
som är tillgängliga<br />
redan i dag eller är på väg att<br />
kommersialiseras inom de<br />
närmaste årtiondena, kan<br />
lösa en stor del av problemen.<br />
Det gäller att skapa<br />
rätt incitament och riva<br />
strukturella barriärer.<br />
IPCC påpekar med kraft att<br />
en storskalig minskning av<br />
utsläppen av växthusgaser<br />
är möjlig till relativt begränsade<br />
kostnader.<br />
Till samma slutsats har den<br />
brittiske ekonomen Nicholas<br />
Stern kommit. Han<br />
skrev sin rapport på uppdrag<br />
av den dåvarande brit-<br />
Miljöredovisning, <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong> <strong>2007</strong> - Klimatförändringar<br />
tiske finansministern, numera<br />
premiärministern,<br />
Gordon Brown. Nicholas<br />
Stern uppskattar att kostnaden<br />
för en 5 graders medeltemperaturhöjning<br />
fram till<br />
år 2100 skulle uppgå till<br />
mellan 5 och 20 procent av<br />
den globala bruttonationalprodukten,<br />
en gigantisk<br />
summa som i princip innebär<br />
ekonomisk katastrof.<br />
Däremot skulle det kosta<br />
bara 1 procent fram till<br />
2050 att med omedelbara<br />
åtgärder bromsa de ökande<br />
växthusgasutsläppen.<br />
Rossby Centre på SMHI i<br />
Norrköping har brutit ner<br />
de globala klimatprognoserna<br />
på lands- och regional<br />
nivå. Man har tagit fram<br />
scenarior för hur Sverige<br />
påverkas av en global temperaturökning.<br />
Enligt centrets<br />
beräkningar skulle en<br />
global medeltemperaturökning<br />
med 2,6 grader leda till<br />
3,5 grader högre temperatur<br />
i Sverige.<br />
Ökningen blir större på<br />
vintern än på sommaren.<br />
Nederbörden kommer att<br />
variera mer mellan olika år<br />
än temperaturen. I södra<br />
Sverige får vi mer nederbörd<br />
på hösten, vintern och<br />
våren men troligen mindre<br />
under sommaren. För oss<br />
innebär det risk för sommartorka<br />
samtidigt som<br />
skyfallen blir fler och ökar i<br />
intensitet.<br />
Den totalt ökade nederbörden<br />
och mer intensiva sky-<br />
5<br />
fall orsakar översvämningar<br />
både längs kuster, sjöar och<br />
vattendrag.<br />
Växtperiodens längd beräknas<br />
öka med så mycket som<br />
tre månader hos oss, i södra<br />
Sverige. Längre norrut förlängs<br />
växtperioden med<br />
mellan en och två månader.<br />
Detta har hänt<br />
Elva av de tolv åren<br />
1995-2006 finns bland<br />
de tolv varmaste som<br />
registrerats sedan 1850.<br />
Temperaturökningen är<br />
spridd över hela jorden<br />
och är störst vid höga<br />
nordliga breddgrader.<br />
Havet har stigit med i<br />
genomsnitt 3,1<br />
millimeter per år sedan<br />
1993. Höjningstakten är<br />
väsentligt snabbare än<br />
om man räknar sedan<br />
1961.<br />
Utbredningen av Arktis<br />
istäcke har minskat med<br />
2,7 procent per<br />
årtionde. Under<br />
sommaren är<br />
minskningen 7,4<br />
procent.<br />
Nederbörden har ökat<br />
markant mellan 1900<br />
och 2005 i de östra<br />
delarna av Nord- och<br />
Sydamerika,<br />
Nordeuropa och Nordoch<br />
Centralasien. Den<br />
har minskat kring bl a<br />
Medelhavet, i södra<br />
Afrika och i delar av<br />
södra Asien.<br />
Det är, enligt<br />
vetenskapligt språkbruk,<br />
mycket sannolikt att det<br />
under de senaste 50 åren<br />
har blivit mer sällsynt<br />
med kalla dagar, kalla<br />
nätter och frost. Varma<br />
dagar och varma nätter<br />
har blivit vanligare.<br />
Förekomsten av extremt<br />
höga havsvattenstånd har<br />
ökat över hela världen.<br />
Intensiv tropisk<br />
cyklonaktivitet i norra<br />
Atlanten har ökat sedan<br />
omkring 1970.<br />
Bakgrund<br />
Jordens atmosfär fungerar<br />
som ett växthus. Medan<br />
värmen som kommer in i<br />
växthuset hålls kvar av<br />
glasskalet är det atmosfären<br />
runt jorden som fyller<br />
samma funktion. Därav<br />
namnet växthuseffekt.<br />
Tack vare en balanserad<br />
växthuseffekt råder en behaglig<br />
medeltemperatur på<br />
jorden. Utan växthuseffekten<br />
skulle jorden vara en isplanet.<br />
Växthuseffekten<br />
har dock ökat, främst genom<br />
människans utsläpp<br />
av isolerande gaser, s k<br />
växthusgaser, som håller<br />
mera solvärme kvar och<br />
medför att medeltemperaturen<br />
ökar.
Nya arter på väg<br />
till oss<br />
Med varmare klimat får vi in<br />
både nya djur- och växtarter till<br />
Sverige. Processen går allt<br />
snabbare och skapar ett behov<br />
av en nationell strategi för<br />
främmande arter.<br />
Helena Höglander på Naturvårdsverket<br />
arbetar med strategin.<br />
- Vi arbetar med att skapa en nationell<br />
strategi för hur samhället ska jobba med<br />
främmande arter. Det är inte självklart att<br />
alla nya arter ska utrotas. Det finns många<br />
som är användbara, det är speciellt tydligt<br />
inom lantbruket. Tänk bara på potatis,<br />
många trädgårdsväxter och djur för djurhållning.<br />
Alla främmande arter är inte problematiska<br />
och det finns inhemska arter<br />
som är det: kvickrot och kirskål är ett<br />
par exempel från växtriket.<br />
Jättebjörnlokan har inplanterats i den<br />
svenska floran. Växten som vid hudkontakt<br />
kan ge exemliknande hudförändringar.<br />
Det är svårt att förutse vad som händer<br />
när en art får fäste i en ny miljö.<br />
Det kanske inte händer något speciellt<br />
men det kan också innebära allvarliga<br />
effekter för miljö, ekosystem, för näringar<br />
och människors hälsa.<br />
Hur ska strategin formuleras?<br />
Miljöredovisning, <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong> <strong>2007</strong> - Klimatförändringar<br />
- Det är viktigt att inse att när en art väl<br />
fått fotfäste och sprider sig, är det svårt att<br />
bekämpa den. Den första delen av strategin<br />
är därför att arbeta förebyggande mot arter<br />
som man vet kan ställa till skada för exempelvis<br />
den biologiska mångfalden eller hälsan.<br />
Bland exemplen finns parasiter och den<br />
spanska skogssnigeln, den s k mördarsnigeln.<br />
Bland växter kan man nämna jättelokan,<br />
som ger brännliknande sår i kontakt<br />
med huden.<br />
Vad består det förebyggande arbetet<br />
av?<br />
- En del handlar om information både till<br />
allmänhet och till beslutsfattare. Informationen<br />
bör vara riktad, exempelvis till trädgårdsnäringen<br />
eller till oss konsumenter.<br />
Det är viktigt att vi vet hur arter beter sig,<br />
att vi exempelvis bör låta bli att lägga även<br />
främmande växtarter på komposten. De<br />
kan vara bärare av sjukdomar som vi inte<br />
vill ha in i våra ekosystem.<br />
Ett modernt problem är att transporterna<br />
är snabbare vilket gör att organismer<br />
kan överleva och eventuellt<br />
etablera sig i den nya miljön. Det ökar<br />
rörligheten för arterna.<br />
Hur påverkar klimatförändringarna<br />
spridningen av växter och djur?<br />
- Nya arter kan få fäste och arter som redan<br />
finns men i svaga populationer kan<br />
plötsligt få ett uppsving när klimatet förändras.<br />
En annan del av det förebyggande arbetet<br />
är att skapa heltäckande lagar<br />
och regelverk. I dag finns inte samlande<br />
lagstiftning.<br />
Hur går man vidare, om det förebyggande<br />
arbetet inte räcker?<br />
- Om en art får fäste, gäller det att upptäcka<br />
det så snabbt som möjligt. Vi behöver<br />
alltså ett ställe att rapportera in fynd. Artdatabanken<br />
har en internetsida, www.artportalen.se,<br />
som har det syftet. Det här<br />
behöver byggas ut, eventuellt med ett varningssystem<br />
till myndigheterna och en åtgärdslista.<br />
Åtgärdsplanerna för olika<br />
främmande arter bör ligga färdiga redan när<br />
man ser att en art är på väg att etablera sig.<br />
Det här måste vi lägga krut på, samla in<br />
kunskap och formulera.<br />
I det jobbet måste vi även få med allmänheten.<br />
Människor måste förstå<br />
varför vissa åtgärder är nödvändiga.<br />
Ibland är det svårt, särskilt om det<br />
handlar om en vacker växt eller ett sött<br />
djur. I England har den gråa ekorren,<br />
6<br />
ett gulligt däggdjur, nästan konkurrerat<br />
ut den röda ekorren.<br />
Tvättbjörnen, ett annat sympatiskt<br />
däggdjur, har spridit sig från Nordamerika<br />
till bland annat Danmark och<br />
Tyskland. I Nordamerika hålls den i<br />
schack av stora rovdjur men vi vill inte<br />
ha in tvättbjörnen i vår fauna - den orsakar<br />
stor skada på häckande fåglar.<br />
Det är viktigt att vi försöker få acceptans<br />
hos allmänheten att det förhåller<br />
sig så här.<br />
Om man som åtgärdsplan fastställer<br />
en utrotningsplan, måste man se till att<br />
åtgärden inte ställer till större skada än<br />
den främmande arten. Nyligen beviljade<br />
kemikalieinspektionen tillstånd för<br />
användning av nematoder mot den<br />
spanska skogssnigeln. Jag fruktar att<br />
nematoderna angriper även andra snigelarter.<br />
Hur hanterar man situationen när den<br />
främmande arten inte kan utrotas?<br />
- Då handlar det om begränsning och<br />
kontroll. Det gäller att begränsa den främmande<br />
artens påverkan på de ursprungliga<br />
ekosystemen och att kontrollera utbredningen.<br />
Det är viktigt att reda ut ansvarsförhållandena,<br />
speciellt mellan <strong>kommun</strong>er och<br />
länsstyrelser. Begränsning och kontroll kostar<br />
pengar och ingen vill betala.<br />
Vilken utveckling kan vi förvänta oss<br />
när det gäller främmande arter?<br />
- Med allt snabbare transporter och förväntade<br />
klimatförändringar väntar vi oss<br />
att alltfler främmande arter kommer in. Vi<br />
får in fler växter som vi kan odla, men vi<br />
får även in oönskade djur- och växtarter.<br />
Det finns uppenbara risker för våra ekosystem.<br />
Fakta<br />
Här är ett par sidor som handlar om<br />
främmande arter, på internationell<br />
och på nationell nivå.<br />
www.nobanis.org<br />
www.frammandearter.se<br />
Tipsfråga 1<br />
Hur mycket har den globala temperaturen<br />
ökat under 1900-talet?<br />
1. 0,6°C<br />
X.1°C<br />
2.4°C
Mördarsnigelns ägg överlever milda vintrar.<br />
Hälsoaspekter -<br />
nya farsoter på<br />
väg<br />
Klimatförändringar leder till fler<br />
fästingburna sjukdomar, sjukdomar<br />
som sprids via myggor<br />
och via förorenat dricksvatten<br />
och livsmedel. Detta slås fast i<br />
den statliga Klimat- och sårbarhetsutredningen.<br />
Smittorna<br />
ökar med stor sannolikhet samhällets<br />
vårdkostnader.<br />
Det ändrade klimatet tros leda till ökad<br />
utbredning av sjukdomar som cirkulerar<br />
i naturen hos gnagare, fåglar och<br />
rovdjur samt insekter eller spindeldjur.<br />
Det finns också risk för att nya sjukdomar<br />
introduceras i södra Sverige.<br />
Ökande utbredning norrut av sjukdomsspridande<br />
fästingar har redan registrerats.<br />
Det finns ett starkt samband<br />
mellan ökning av antalet borreliainfektioner<br />
och klimatförändring.<br />
Även den fästingburna hjärnhinneinflammationen<br />
kan komma att bli vanligare.<br />
På Smittskyddsinstitutet funderar<br />
man på om exempelvis det så<br />
Miljöredovisning, <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong> <strong>2007</strong> - Klimatförändringar<br />
kallade Krim-Kongo viruset kan komma<br />
till Sverige. Viruset är ytterst farligt,<br />
mellan 10 och 50 procent av patienterna<br />
dör. Smittan sprids till människa via<br />
fästingar eller direkt från boskap till<br />
människa via blodsmitta under slaktprocedur.<br />
7<br />
Med varmare klimat ändras förutsättningarna<br />
för spridning av insektsburna<br />
virus. Nya myggarter kan etablera<br />
sig i landet och många fler mygglarver<br />
hinner kläckas på grund av ökande<br />
vattenflöden.<br />
Det är svårt att förutsäga exakt i vilken<br />
utsträckning klimatet ska bidra till mer<br />
sjukdomar. Förändringar i ekosystemen<br />
kan ske både kontinuerligt men<br />
även plötsligt som konsekvenser av<br />
tröskeleffekter.<br />
Ökade nederbördsmängder och flöden<br />
väntas leda till fler infektioner när<br />
avloppsvatten riskerar att läcka in i<br />
dricksvattentäkter. Ökad avrinning<br />
från betesmark kan medföra att smittsamma<br />
ämnen vandrar från boskap till<br />
badvatten eller ytliga dricksvattentäkter.<br />
Varmare klimat leder troligen till<br />
att vi badar mer och exponerar oss för<br />
smittämnen i badvattnet. Badsårsfeber<br />
och badklåda är två sjukdomar som lär<br />
öka med ökande badvattentemperaturer.<br />
Även matförgiftningar väntas öka. De<br />
orsakas oftast av dålig livsmedelshantering<br />
antingen hos konsumenten eller<br />
i yrkesledet. Med ökande temperatur<br />
kan varje avbrott i kylkedjan bidra till<br />
bakteriell tillväxt och orsaka infektioner.<br />
Borrelia överförs från fästingar till människan. Risken att bli drabbad av fästingbett ökar genom<br />
att fler fästingar överlever de milda vintrarna.
Skogen och<br />
granbarkborren<br />
55 procent av Sveriges landyta<br />
är skog och på drygt 95 procent<br />
av denna yta bedrivs<br />
skogsbruk. Skogsbruket är oerhört<br />
viktigt för Sveriges ekonomi:<br />
1996 svarade näringen för<br />
23 procent av industriomsättningen<br />
och 26 procent av sysselsättningen<br />
inom industrin.<br />
2003 var exportvärdet 109 miljarder<br />
kronor, 13 procent av<br />
den svenska exporten.<br />
Klimatförändringens effekter för det<br />
svenska skogsbruket är därför av stor<br />
betydelse för den svenska ekonomin.<br />
En intressant aspekt är att skogsbrukets<br />
planeringsperiod är mellan 70 och<br />
120 år, d v s ungefär samma period<br />
som klimatmodellerna täcker. Plantor<br />
som sätts nu kommer alltså att uppleva<br />
det klimat som forskarna gör prognoser<br />
kring.<br />
Klimatprognoserna förutspår att torrperioderna<br />
under sommaren ökar.<br />
Eftersom granen, som är det ekonomiskt<br />
mest betydelsefulla trädet, har<br />
ytliga rötter är längre torrperioder ett<br />
hot mot dess tillväxt.<br />
Paradoxalt nog tycks risken för frostskador<br />
öka i ett framtida mildare klimat.<br />
Även om växtsäsongen förlängs,<br />
väntar sig prognosmakarna att de<br />
framtida, i och för sig mildare, vårarna<br />
råkar ut för oftare förekommande<br />
bakslag, d v s att temperaturen plötsligt<br />
sjunker under en kortare period.<br />
Detta kan ge upphov till frostskador<br />
Miljöredovisning, <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong> <strong>2007</strong> - Klimatförändringar<br />
Olika skadeinsekter lägger sina ägg under barken och dödar träden på sikt. Det finns tydliga<br />
samband mellan skogsskador genom t ex granborren och vårt mildare och fuktigare klimat.<br />
som kan variera från att vara överkomliga<br />
till att orsaka trädets död.<br />
Stormskador på skogen hör till de vanligaste<br />
effekterna efter extremt väder.<br />
Analyser av stormskadorna visar att<br />
Skåne och Blekinge under 1900-talet<br />
haft en oproportionerligt stor andel<br />
stormskador på skogsbeståndet. Orsaken<br />
tros vara milda vintrar och avsaknaden<br />
av tjäle som hade kunnat förankra<br />
träden i marken.<br />
Granbarkborren lär bli ett ännu större<br />
hot mot skogen i framtiden. Den trivs<br />
i varmare klimat med riklig tillgång till<br />
Stormen Gudrun ödelade enorma arealer med skog i Småland och norra Skåne. Stora virkesupplag fick<br />
läggas upp för att rädda de ekonomiska värdena och hindra utbrott av granbarkborrar.<br />
8<br />
försvagade och döda träd. När den<br />
globala temperaturen ökar, ökar även<br />
riskerna för insektsskador. För närvarande<br />
svärmar granbarkborren bara en<br />
gång per år i Skandinavien, i sällsynta<br />
fall två gånger i sydligaste Sverige. I<br />
framtiden kan den hinna utveckla två<br />
generationer i en större del av landet.<br />
Om dessutom antalet försvagade och<br />
döda träd ökar till följd av längre torrperioder<br />
och frostskador, ser granbarkborren<br />
ut att bli en framtida<br />
klimatvinnare, till skada för skogen<br />
och den svenska ekonomin.
Nya grödor i<br />
jordbruket<br />
Klimatförändringar skapar nya<br />
affärsmöjligheter för jordbruket.<br />
Samtidigt gäller det för jordbruket<br />
som för alla andra näringar,<br />
att minska utsläppen av växthusgaser,<br />
växla om från fossila<br />
energikällor och gardera sig:<br />
ökad nederbörd på vintern kräver<br />
exempelvis annorlunda dränering<br />
medan det på sommaren<br />
kan uppstå brist på vatten.<br />
Jan Eksvärd, miljöchef på LRF, är<br />
snabb med svaren. Det är uppenbart<br />
att frågan om de framtida klimatförändringarna<br />
är i högsta grad aktuell för<br />
de svenska bönderna.<br />
- Vi tror att högre temperatur öppnar nya<br />
affärsmöjligheter och samtidigt innebär nya<br />
problem, säger han. Vi måste lära oss att ta<br />
vara på möjligheterna och ta problemen på<br />
allvar.<br />
Med nytt klimat kan det krävas nya<br />
växtföljder, nya jordbearbetningsmetoder,<br />
eventuellt även förmåga att så<br />
när det är blött, vilket man inte har nu.<br />
Nya grödor vinner insteg, majs, hösthavre,<br />
eventuellt hampa. Genom växtförädling<br />
behöver växternas resistens<br />
öka, nya metoder krävs för att ta bort<br />
ogräs.<br />
- Under de två senaste åren har det varit<br />
så blött vid skördetid, att Sverige har behövt<br />
importera spannmål, säger Jan Eksvärd.<br />
Samtidigt ser vi att växtperioden i Mellansverige<br />
i dag är ett tiotal dagar längre än för<br />
30-40 år sedan, i Skåne uppemot två veckor.<br />
Lantbrukets andra viktiga uppgift blir<br />
att leverera biobränsle till det övriga<br />
samhället. Egen produktion av biogas<br />
ger både bränsle till den egna gården<br />
och, om man vill uppgradera, miljövänligt<br />
fordonsbränsle. Om ett tiotal<br />
år räknar man med att det finns teknik<br />
för kommersiell produktion av biobränsle<br />
även från träråvara och halm.<br />
- Men det finns en gräns för hur mycket<br />
biobränsle vi kan ta ut, säger Jan Eksvärd.<br />
Därför måste vi även effektivisera energianvändningen.<br />
Ett exempel är att byta ut oljan<br />
mot biomassa vid uppvärmning av<br />
växthusen i södra Sverige.<br />
I dag odlas cirka 80 procent av tomaterna i<br />
Miljöredovisning, <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong> <strong>2007</strong> - Klimatförändringar<br />
Hampa kan bli ett vanligt inslag på våra åkrar.<br />
biomassaeldade växthus, en drastisk förändring<br />
på bara några år.<br />
Att djurens ämnesomsättning orsakar<br />
utsläpp av metan går inte att göra så<br />
mycket åt. Dock pågår avel för att skapa<br />
"födoeffektiva" djur, alltså djur som<br />
producerar mindre gaser, liksom<br />
forskning kring hur man bäst ska kunna<br />
optimera foderblandningen. Klimatvinsten<br />
väntas dock inte bli särskilt<br />
stor.<br />
Arbetet med att minska utsläppen av<br />
växthusgaser omfattar även försök att<br />
få bättre styrning av kvävet. Minskad<br />
9<br />
stallgödselspridning på hösten, mer<br />
fånggrödor och mer höstsäd skulle<br />
minska överskottet av kväve. Anledningen<br />
till att man vill minska kvävet är<br />
att det stimulerar bakterier som bildar<br />
lustgas. Lustgas är 300 gånger starkare<br />
växthusgas än koldioxid och har en<br />
uppehållstid i atmosfären som är längre<br />
än 100 år.<br />
Enligt en del prognoser väntas klimatet<br />
bli blötare på vintern med risk för<br />
torra perioder på sommaren.<br />
- Det kan gynna majsodlingen som är vatteneffektiv<br />
och växer bra även vid höga temperaturer,<br />
säger Jan Eksvärd. Vi kanske<br />
också måste lära oss att magasinera vatten<br />
och införa effektivare bevattningsteknik.<br />
Vilket problem ser du som svårast att<br />
lösa?<br />
- Det är viktigt att ha drivmedel som inte<br />
har fossilt ursprung och som ger bra dragkraft<br />
åt våra maskiner, till traktorerna, säger<br />
Jag Eksvärd. Det finns inga enkla<br />
lösningar. Eventuellt blir det möjligt att använda<br />
biobränsle från cellulosa som ger högre<br />
energiutbyte, men den produktionen är<br />
inte igång än. Det är viktigt att samhället<br />
stöttar olika satsningar på biobränsle.<br />
Tipsfråga 2<br />
Hur mycket längre är växtperioden i<br />
Skåne idag jämfört med för 30-40 år<br />
sedan?<br />
1. 2 dagar<br />
X. 2 veckor<br />
2. 2 månader
Tidig vår<br />
Rapporterna om det förändrade klimatets effekter duggar<br />
tätt. Havet stiger, isbjörnarna drunknar i Arktis eftersom<br />
isen försvinner, nya insekter kommer in i Skåne och fjärilar<br />
ses allt längre norrut i landet. Meteorologerna rapporterar<br />
om nya rekord av olika slag och visar diagram på det förändrade<br />
klimatet. Det blir allt varmare, blötare eller torrare<br />
– vädret förändras. I bl a Nordatlanten kan man se en långsam<br />
uppvärmning i både yt- och bottenvatten sedan<br />
1970-talet.<br />
Effekterna i naturen är ofta svåra att övervaka och andra<br />
orsaker än klimatet spelar också stor roll för vad som händer<br />
i naturen. Allt sedan Linnés tid har ”fenologin”, läran<br />
om tidsmönster i naturen, sysselsatt många forskare och intresserad<br />
allmänhet. När är björkbladen stora som musöron,<br />
när blommar häggen och när kommer lärkan är några<br />
Miljöredovisning, <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong> <strong>2007</strong> - Klimatförändringar<br />
vanliga frågor för gemene man. Tiden för när olika händelser<br />
inträffar i naturen styrs av både dygnslängden och<br />
temperaturen. Sädesärlan kommer t ex oftast tillbaka nästan<br />
samma dag varje år medan tussilagon blommar när<br />
vårsolen börjat värma.<br />
När träden blommar på våren styrs mest av temperaturen.<br />
En varm och tidig vår innebär en tidig blomning och därmed<br />
pollenspridning. På flera håll i landet har man sedan<br />
1970-talet mätt förekomsten av pollen i luften. Mätningarna<br />
har gjorts för att ge service åt pollenallergikerna så de<br />
kan planera sin vardag och medicinering. I mätningarna registreras<br />
förekomsten av olika pollen som kan ge allergiska<br />
reaktioner. Nu när mätningarna har pågått i 30 år kan man<br />
se att många växter börjar sin blomning och<br />
pollenspridning allt tidigare. Våren kommer allt tidigare.<br />
Diagrammen nedan visar tydligt att träden börjar sin blomning<br />
allt tidigare.<br />
Diagrammen visar ett urval av olika träd och deras pollenspridning från år 1970 och framåt. De röda linjerna visar trenderna för pollenspridningen<br />
under perioden. Trenderna är tydliga, pollenspridningen börjar allt tidigare. Källa: Botaniska Analysgruppen i Göteborg AB.<br />
10
Haven förändras<br />
- Det pratas väldigt mycket om havet och<br />
havsmiljön i relation till klimatförändringar,<br />
om torsken och om miljögifter och övergödning.<br />
Men man kan fråga sig varför det<br />
händer så lite trots så mycket prat.<br />
Peter Göransson är marinbiolog<br />
och havsmiljöansvarig i Helsingborgs<br />
<strong>kommun</strong>. Kommunen<br />
har två anställda marinbiologer,<br />
vilket är mycket ovanligt och<br />
möjligen unikt i Sverige.<br />
- Den enkla förklaringen är att det händer<br />
för lite därför att väldigt få arbetar med<br />
frågorna, säger Peter Göransson. Vill man<br />
få något gjort, måste man ha fler som jobbar<br />
med detta på heltid. I Helsingborg har det<br />
hänt en hel del tack vare <strong>kommun</strong>ens medvetna<br />
satsning.<br />
Peter Göransson och hans kolleger<br />
gör regelbundna undersökningar av<br />
bottnarna utanför Helsingborg. Ett<br />
trettiotal lokaler undersöks en eller två<br />
gånger per år.<br />
Man gör även kartläggning av miljögifterna<br />
i närheten av industrier.<br />
Ett 50-tal gånger per år gör man informationsbesök<br />
i skolorna och har som<br />
mål att Helsingborgs samtliga femteklassare<br />
ska ha följt med ut på Sundet<br />
för att få kvalificerad miljöinformation.<br />
År 2002 upptäckte Peter Göransson<br />
en ny art på havsbotten utanför Helsingborg.<br />
Det var en havsborstmask,<br />
av nordamerikanskt ursprung, som på<br />
något sätt hade letat sig in i Öresund.<br />
Nya fynd gjordes åren därefter, men<br />
aldrig särskilt många eller oroväckande.<br />
Den amerikanska havsborstmasken<br />
Marenzelleria viridis.<br />
Miljöredovisning, <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong> <strong>2007</strong> - Klimatförändringar<br />
Explosionen kom sommaren<br />
<strong>2007</strong><br />
- På en enda lokalitet hittade vi 2.500<br />
havsborstmaskar per kvadratmeter! säger<br />
Peter Göransson. Vi vet inte vad som hände<br />
men det är rätt typiskt att det kan slå<br />
till så här.<br />
Vilka konsekvenserna blir är svårt att<br />
säga. Tidigare fanns där även andra<br />
djur, även inhemska arter av maskar.<br />
- Oftast är det här negativt, säger Peter<br />
Göransson. Ekosystemet störs, omsättningen<br />
av bottenmaterial blir annorlunda.<br />
Havstulpanen är ett exempel på invasiv<br />
art som haft stor negativ effekt.<br />
Den introducerades på 1800-talet och<br />
har sedan dess kostat både pengar och<br />
miljö. För att den inte ska fästa på bottenskrovet<br />
målar båtägare sina båtar<br />
med både dyra och giftiga färger.<br />
Havstulpaner är kräftdjur som lever<br />
fastsittande på stenar och andra hårda<br />
substrat i marina och brackvattenmiljöer.<br />
Havstulpaner sätter sig också gärna fast på<br />
andra djur, företrädesvis på skaldjur, snäckor<br />
och musslor.<br />
Kammaneten är det senaste marina<br />
exemplet på en oönskad och svårhanterlig<br />
främmande invasiv art. Den kan<br />
ställa till med en formlig ekologisk katastrof<br />
i svenska vatten. Den äter upp<br />
djurplankton och lämnar mycket plats<br />
åt växtplankton, vilket orsakar oerhörda<br />
algblomningar. Den äter även fisklarver,<br />
vilket hotar det redan trängda<br />
fisket. När den kom till Svarta havet<br />
slog den nästen helt ut ansjovis- och<br />
skarpsillfisket.<br />
11<br />
Den amerikanska kammaneten Bolinopsis<br />
infundibulum.<br />
Sandmusslan är å andra sidan en relativt<br />
harmlös inflyttare från Nordamerika.<br />
Skal av sandmusslan är idag vanligt<br />
förekommande längs våra stränder.<br />
- Dess förekomst bevisar förresten att vikingarna<br />
kom till Amerika före Columbus,<br />
säger Peter Göransson. Sandmusslan har<br />
hittats bland vikingalämningar och kan ha<br />
kommit som larv i kölsvinet på ett vikingaskepp.<br />
Klimatförändringarna kommer att<br />
gynna varmvattenarter. Vid provfiskning<br />
under de senaste åren har Peter<br />
Göransson och hans kolleger allt oftare<br />
fått upp den gulstrimmiga mullusen<br />
och havsabborren.<br />
Gulstrimmig mullus (Mullus surmuletus). Foto<br />
Robert A. Patzner.
- Det kan vara det första tecknet på varmare<br />
vatten, säger Peter Göransson.<br />
Under de senaste 10 åren har havsvattentemperaturen<br />
höjts med cirka en<br />
grad. Det gynnar sydliga arter och gör<br />
livet otrevligt för arter som trivs i kallare<br />
vatten och som i Öresund är på<br />
gränsen av sin utbredning.<br />
- I de djupaste partierna i Öresund, vid<br />
Helsingborg, <strong>Landskrona</strong> och Höganäs,<br />
har vattnet arktisk prägel, säger Peter Göransson.<br />
Därför har vi en del rödlistade arter<br />
som ligger illa till om vattnet blir<br />
varmare. Det gäller flera musslor och snäckor.<br />
Torsken, som fått så mycket uppmärksamhet<br />
på sistone är en typisk kallvattenfisk.<br />
Den uppväxande torsken i<br />
Öresund är beroende av haploopssamhällen<br />
i djupen norr om Ven, på<br />
25-40 meters djup. Haploops, ett slags<br />
kräftdjur, riskerar att decimeras om<br />
vattnen blir varmare, vilket naturligtvis<br />
även hotar torsken.<br />
- Sen kan det rent allmänt vara så att<br />
varmare vatten leder till en annan typ av<br />
produktion, andra alger gynnas än nu, hela<br />
balansen kan rubbas, säger Peter Göransson.<br />
Jag tycker att det är en ohygglig skada<br />
om torsken försvinner.<br />
Miljöredovisning, <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong> <strong>2007</strong> - Klimatförändringar<br />
Havsabborren förekommer sporadiskt längs Bohuskusten men är en vanlig fisk längs<br />
Atlantkusterna. Foto Robert A. Patzner.<br />
Det näringsfattiga Medelhavet är artrikare<br />
men produktionen är mindre än i<br />
kallare vatten. Mindre produktion innebär<br />
mindre föda för människan och<br />
hot mot fiskerinäringen.<br />
Låt torsken vara i fred!<br />
Ät sill i stället!<br />
Den uppmaningen riktar Peter Göransson<br />
till oss konsumenter.<br />
- Människan är allt bra konstig, menar<br />
han. När torsken var vanlig var det knappast<br />
någon som tyckte att den var speciell,<br />
den var vardagsmat. Jag minns den från<br />
Sillen är en utsökt matfisk som inte är hotad.<br />
12<br />
matbespisningen i skolan, som något som<br />
simmade i en konstig buljong.<br />
Peter Göransson menar att vi borde<br />
vända våra hungriga blickar mot sillen,<br />
som det finns gott om. Beståndet i<br />
Öresund beräknas till cirka 100.000<br />
ton och en tiondel skulle man mycket<br />
väl kunna fiska varje år.<br />
- Sill är en väldigt nyttig fisk med mycket<br />
låga uppmätta gifthalter och massor med<br />
Omega 3-fett, säger Peter Göransson. Torsken<br />
är en mager fisk, sillen har en bättre<br />
fettsammansättning.<br />
Men mot sillen talar en viktig faktor:<br />
Vi, konsumenter, ratar den. Fiskare får<br />
mellan 10 och 20 kronor per kilo fångad<br />
torsk men bara 2-3 kronor per kilo<br />
sill.<br />
- Om vi bara hade vett att efterfråga sill,<br />
skulle vi kunna låta torsken vara ifred så<br />
att den återhämtar sig, säger Peter Göransson.<br />
Tipsfråga 3<br />
Varför tror man att den amerikanska<br />
kammaneten som har invandrat<br />
till våra farvatten kan påverka havet<br />
negativt?<br />
1. Den är giftig<br />
X. De äter djurplankton vilket gör<br />
att algblomningarna ökar<br />
2. Den äter upp utrotningshotade<br />
alger.
Havet är på väg upp<br />
Bakgrund<br />
Miljöredovisning, <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong> <strong>2007</strong> - Klimatförändringar<br />
Den ökande isavsmältningen i kombination med vattnets<br />
volymökning, som orsakas av den globala temperaturökningen,<br />
ger upphov till en havsnivåhöjning. Höjningen har<br />
pågått sedan 1930-talet. Enbart en avsmältning av Grönlandsisen<br />
skulle medföra en havsnivåhöjning med ca 6 m.<br />
Globalt beräknas havsnivån stiga 9-88 cm i medeltal till år<br />
2100, dock med omfattande regionala variationer. Globala<br />
modeller har inte ännu den upplösning som behövs för mer<br />
detaljerade regionala uppskattningar av framtida havsnivåhöjningar.<br />
Osäkerheten om den regionala utvecklingen är<br />
fortsatt stor. Östersjön är t ex inte tillräckligt noggrant representerad<br />
i existerande globala modeller.<br />
Vid Bottenviken sker en förhållandevis kraftig landhöjning,<br />
vilken i stort sett kan kompensera för en lokal havsnivåhöjning<br />
på upp till en halv meter under en 100-årsperiod. I sydligaste<br />
Sverige pågår dock inte någon landhöjning.<br />
Förändringar i havsnivån skulle därmed påverka den framtida<br />
kustlinjens läge och öka sårbarheten vid stormar.<br />
För utsatta kust<strong>kommun</strong>er gäller det att planera framtida<br />
byggnationer med utgångspunkt från kommande havsnivåhöjningar.<br />
Till år 2100 beräknas havsvattennivån stiga med<br />
cirka 70 centimeter. Att temperaturen stiger och<br />
att vi får mer nederbörd är näst intill oomtvistat,<br />
även om vi idag skulle sluta släppa ut växthusgaser.<br />
Osäkerhet råder däremot om hur stora<br />
förändringar vi har att vänta oss.<br />
- Det ligger olika antaganden bakom alla klimatmodeller, säger<br />
Signhild Nerheim på SMHI. Det är det som gör att olika modeller<br />
ger olika resultat även om alla pekar åt samma håll.<br />
13<br />
Modellerna har en grov upplösning vilket gör det omöjligt<br />
att förutse processerna på detaljnivå. Småskaliga vädermodeller<br />
har en upplösning på 500 meter medan isprocesser,<br />
exempelvis övergången från is till vatten, sker på millimeternivå.<br />
De stora klimatmodellerna har en upplösning på<br />
100 kilometer, vilket ger en tydlig bild av svårigheterna att i<br />
detalj förutse det framtida lokala klimatet.<br />
- En av osäkerhetsfaktorerna är hur snabbt isen smälter på<br />
Arktis, säger Signhild Nerheim. Osäkerheten om issmältningen är<br />
en av de viktigaste orsakerna till att klimatmodellerna inte är precisare.<br />
När isen på Nordpolen smälter leder det i sig inte till höjd<br />
havsnivå eftersom den isen redan ligger i vatten. Däremot ger issmältningen<br />
upphov till den s k albedoeffekten. Den vita isytan reflekterar<br />
mellan 80 och 90 procent av ljuset medan den mörka<br />
havsytan absorberar ungefär lika mycket. När is övergår i vatten<br />
leder det till en större mörk yta vilket i sin tur bidrar till ännu<br />
kraftfullare uppvärmning av havet. Det gör det osannolikt att isen<br />
kommer tillbaka.<br />
När havets temperatur ökar påverkas hela jordens klimat.<br />
Den globala uppvärmningen får ytterligare en skjuts. Framför<br />
allt berörs närliggande regioner som Skandinavien, tundran<br />
i norra Sibirien och Kanada.<br />
Varmare hav kan även påverka de varma strömmarna från<br />
tropikerna till nordvästra Europa. Motorn för dessa strömmar<br />
är när tungt, kallt och salt ytvatten vid Nordpolen sjunker<br />
ner i havsdjupen. Om vattnet vid Nordpolen blir varmare<br />
och mindre salt, finns risken att dessa strömmar<br />
saktar av.<br />
För samhällena kring Öresund är det havsnivåhöjningen<br />
som måste hanteras. Den ökade nederbörden kan ge upphov<br />
till en sötare Östersjö och därmed ett sötare utflöde genom<br />
Sundet, men det väntas inte ge upphov till nämnvärt<br />
förändrade strömmar. Däremot påverkas grundvattnet<br />
som samverkar med havet: när havet stiger, stiger även<br />
grundvattnet, en faktor som måste hanteras i samhällsplaneringen.<br />
Borstahusen, Pumphusets restaurang. En havsnivåhöjning med 1 m till följd av lågt lufttryck i kombination med en hård pålandsvind gav denna<br />
effekt.
Framtidsscenario<br />
För <strong>Landskrona</strong>s del kan en havsninvåhöjning<br />
med 1-2 m sätta stora<br />
delar av staden under vatten. Speciellt<br />
utsatta områden är industriområdet<br />
och diverse utfyllnader inklusive soptippsområdet.<br />
Innan effekterna blir så<br />
pass dramatiska, kommer det att uppstå<br />
problem med stadens avloppssystem,<br />
som inte är anpassat för en permanent<br />
havsnivåhöjning. Extrema<br />
situationer kan uppstå om ett djupt<br />
lågtryck och orkanvindar samverkar<br />
till en högvattensituation.<br />
Stormen 1902<br />
Bland berömda stormar i våra trakter<br />
är julstormen 1902 den mest ryktbara<br />
och många färgstarka ögonvittnesskildringar<br />
finns nedtecknade. Från<br />
Wadebäck, på Bjärekusten rapporteras<br />
t ex att hela hus jämnades med marken.<br />
"Hafvet öfersämmade marken<br />
omkring 1000 m från den vanliga<br />
strandbädden" och fiskar slungades av<br />
vågorna högt upp på land.<br />
Åke Jönsson har i boken "Historien<br />
om en stad" beskrivit julstormen 1902.<br />
Där kan man läsa att "Inget hus i<br />
<strong>Landskrona</strong> undgick skador och delar<br />
av staden stod under vatten." "För varje<br />
timme steg vattenståndet i hamnen.<br />
Till slut kunde inte strandskoningarna<br />
stå emot och stora delar av Slottsparken<br />
fylldes av vatten. Också kvarteren<br />
i hamnområdet översvämmades.<br />
Långt upp i Kungsgatan trängde vattnet<br />
in." Många båtar gick under eller<br />
fick svåra skador. På land var skadorna<br />
enorma men som genom ett under<br />
hade inga människor omkommit.<br />
Vattenståndsmätaren i Barsebäcks hamn.<br />
Miljöredovisning, <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong> <strong>2007</strong> - Klimatförändringar<br />
Diagrammet visar trender för extremt högvatten mellan år 1935 och 2005. Efter 1992 har<br />
högvattnet stigit snabbare än under tidigare perioder (SMHI, <strong>2007</strong>).<br />
Kassakroken vid normalt medelvattenstånd (överst) och vid 60 cm högvatten (nederst).<br />
14
Om havet stiger med<br />
2 m<br />
En grov bild av konsekvenserna av en<br />
havsytehöjning på 2 meter kan skapas<br />
genom att utnyttja befintliga höjddata i<br />
kombination med den digitala höjdmodell<br />
som finns tillgänglig hos Länsstyrelsen.<br />
Sannolikheten att detta ska<br />
inträffa den närmsta tiden är låg. Beaktar<br />
man den förväntade havsnivåhöj-<br />
Miljöredovisning, <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong> <strong>2007</strong> - Klimatförändringar<br />
ningen om en knapp meter till 2100 i<br />
kombination med en extrem högvattensituation<br />
så är det ett faktum.<br />
Den nordliga delen av <strong>Landskrona</strong><br />
<strong>kommun</strong>s kuststräcka påverkas i mindre<br />
utsträckning. Delar av Borstahusens<br />
Camping, Borstahusens hamn<br />
och Nedre gatan ligger under vatten.<br />
Lindhs hamn och delar av Citadellområdet<br />
hamnar under vattenytan.<br />
15<br />
Dramatiska händelser inträffar i<br />
<strong>Landskrona</strong>s södra del. Bostadsområdet<br />
öster om Citadellet, hamnområdet,<br />
hela industriområdet samt stora delar<br />
av tippområdet täcks av havet. Havet<br />
följer Saxåns lopp och svämmar över<br />
strandkanterna. Delar av västra Häljarp<br />
drabbas.<br />
Mellan södra Häljarp och Saxtorpskogen<br />
har vattnet bildat en grund havsvik.
Om havet stiger med<br />
5 m<br />
Under den så kallade Littorina-tiden<br />
för bortåt 7000 år sedan var havet 4 - 5<br />
m högre än idag. Gamla strandvallar<br />
från Littorinatiden kan studeras vid<br />
Järavallen och på Exercisfältets västra<br />
kant längs Strandvägen. De gamla<br />
strandvallarna som ofta är uppbyggda<br />
av sten och sand kallas Järavallen.<br />
Miljöredovisning, <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong> <strong>2007</strong> - Klimatförändringar<br />
I grova drag kan man följa den gamla<br />
strandlinjen genom att följa 5 meters<br />
höjdkurvan på en topografisk karta.<br />
En noggrann höjdmätning av <strong>kommun</strong>en<br />
ska göras under 2008.<br />
Vattenståndet i Öresund varierar alltefter<br />
vädersituationen, lufttryck, vind<br />
och strömmar. Vattenståndet varierar<br />
mer i norra Öresund än i södra. För<br />
<strong>Landskrona</strong> hamn beräknas det högsta<br />
vattenståndet ligga på 1,6 m över me-<br />
16<br />
delvattenståndet,medelhögvattenståndet på 0,9 m och medellågvatten på<br />
-0,6 och den lägsta nivån på -1,2 m under<br />
medelvattenståndet.<br />
För bortåt 8500 år sedan var havsytan<br />
betydligt lägre än idag. Utanför <strong>Landskrona</strong><br />
finns lämningar av stenåldersboplatser<br />
ute i Öresund på 6 meters<br />
djup. Det innebär att havet har stigit<br />
ett tiotal meter på 1500 år.
Lägre havsnivå under<br />
stenåldern<br />
Bakgrund<br />
För ca 8500 år sedan var vattennivån i Öresund lägre än<br />
idag. Inlandsisen täckte fortfarande delar av norra halvklotet<br />
efter istiden, medan Sverige närmast var isfritt.<br />
Havsnivån började sakta stiga i takt med att isavsmältningen<br />
ökade. Samtidigt höjdes landytorna när trycket<br />
från isen lättade.<br />
I grunda delar av Öresund hade stenåldersmänniskor<br />
etablerat bosättningar. Även utanför <strong>Landskrona</strong> har<br />
man hittat flera boplatser på nuvarande 6 m nivå vid bojen<br />
Pilhaken.<br />
På ön Ven i Öresund liksom i <strong>Landskrona</strong>s omgivningar<br />
finns ett stort antal boplatser från äldre<br />
och yngre stenålder.<br />
Däremellan, i vad som idag är Öresund, finns ytterligare<br />
boplatser och aktivitetsytor från en tid då den nuvarande<br />
havsbotten utgjorde fast land. Under tidig mesolitikum<br />
(övergången mellan jägarkulturen och bondekulturen)<br />
fanns en landbrygga mellan nuvarande Sverige och Danmark<br />
i södra Öresund. Det område som benämns Pilhaken<br />
låg då på det östra fastlandet, alldeles invid en smal havsvik<br />
och utmed Saxåns dåvarande utlopp. På gränsen mellan<br />
sött och salt vatten och i skydd av ön Ven och den dåvarande<br />
holmen Staffans bank, var läget för kustboplatser mycket<br />
strategiskt.<br />
Det är osäkert hur många boplatser som har funnits vid Pilhaken,<br />
men fyra fyndplatser, som alla tolkats som utkastlager<br />
eller boplatser, indikerar att det rör sig om flera stycken.<br />
Boplatserna förefaller kunna dateras till tidig mesolitikum<br />
eller övergången mellan boreal och atlantisk tid, d v s vid ti-<br />
Ett stenåldersskärverktyg hittas under en dykning i området.<br />
Miljöredovisning, <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong> <strong>2007</strong> - Klimatförändringar<br />
17<br />
den för de stora klimatförändringar som skulle komma att<br />
medföra att Öresund bildades.<br />
Fyndmaterialet, som utgörs av torv, träbitar och brända<br />
grenar, hasselnötsskal, djurben och bearbetad flinta i form<br />
av bl a skrapor, knivar, spån och sticklar, ger intryck av att<br />
boplatserna varit lika ansenliga och välplanerade som kustboplatser<br />
senare under stenåldern.<br />
Boplatser från stenåldern i nutidens Öresund nära Pilhakens boj.
Strandängens<br />
fåglar<br />
hotade<br />
När havet höjs hotas<br />
strandängarna i Skåne<br />
och med dem alla fåglar<br />
som häckar i exempelvis<br />
Lundåkrabukten.<br />
Strandängar kan inte<br />
vallas in och skyddas<br />
- då upphör de att<br />
vara strandängar, åtminstone<br />
för många<br />
vadarfåglar. Zonen<br />
mellan högvatten- och<br />
lågvattenstånden är<br />
mycket viktig som födokälla.<br />
Sedan är det<br />
många arter som föredrar<br />
fri sikt ut mot havet<br />
på de ängar där de<br />
häckar.<br />
Men strandhäckande fåglar<br />
är inte de enda som kan<br />
drabbas av framtida klimatförändringar.<br />
Även flyttande<br />
fåglar kan få problem.<br />
Grågåsen är en vinnare som gynnas av milda vintrar.<br />
Miljöredovisning, <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong> <strong>2007</strong> - Klimatförändringar<br />
Enkelbeckasinen och andra vadarfåglar är förlorare om strandängarna försvinner.<br />
- När medeltemperaturen<br />
ökar och det blir varmare,<br />
kommer även våren igång tidigare,<br />
säger Måns Bruun på<br />
Länsstyrelsens naturskyddssektion.<br />
Såväl växter som larver<br />
utvecklas allt tidigare.<br />
Flyttfåglar, som bor i Afrika<br />
och vars beteende styrs av<br />
ljuset, kan hamna i trubbel.<br />
Solen påverkas ju inte av<br />
våra klimatförändringar här<br />
nere på jorden, vilket gör att<br />
fåglarna riskerar att missa<br />
våren med dess födotopp.<br />
- Vi har märkt att våren<br />
kommer allt tidigare och att<br />
fåglar som är i Sverige häckar<br />
tidigare, säger Måns Bruun.<br />
Normalt är det fåglar som är i<br />
bäst kondition som kommer<br />
först och etablerar sig bäst. Om<br />
de missbedömer födotillgången<br />
överlever det färre ungar.<br />
Han påpekar dock att det är<br />
oerhört svårt att göra en definitiv<br />
bedömning av vad<br />
som verkligen kommer att<br />
hända. Det finns en flexibilitet<br />
i naturen som gör det<br />
svårt att förutse framtiden.<br />
Måns Bruun påpekar att klimatförändringarna<br />
även<br />
kan leda till indirekta effekter.<br />
Våra ansträngningar att<br />
komma bort från fossila<br />
bränslen leder till att vi ställer<br />
alltmer ambitiösa krav<br />
på jord- och skogsbruket.<br />
Det ska inte bara försörja<br />
oss med mat och möbler<br />
utan även bl a bränsle till<br />
bilar och ersättningsmaterial<br />
för plast.<br />
18<br />
Om också naturbetesmarkerna<br />
odlas upp eller planteras<br />
med energiskog och om även<br />
spillprodukter från skogsbruket<br />
i framtiden kan användas<br />
för exempelvis etanolproduktion<br />
riskerar många insekters<br />
och andra djurs boplatser<br />
att försvinna. Och om<br />
insekter försvinner, slår man<br />
undan benen för en del av fågellivet<br />
eftersom de flesta<br />
svenska fåglar föder upp sina<br />
ungar på insekter och larver.<br />
- För andra arter kan den längre<br />
växtsäsongen vara bra, de får<br />
längre reproduktionstid, säger<br />
Måns Bruun. Det är inte heller<br />
otroligt att nya arter kommer in.<br />
Huruvida det är positivt eller<br />
negativt är svårt att säga. Ett<br />
exempel är grågåsen och den<br />
vitkindade gåsen som nu<br />
finns i rikliga mängder på<br />
Kristianstadsslätten och i<br />
sydvästra Skåne. Mildare<br />
vintrar och längre växtsäsong<br />
har troligen bidragit till att de<br />
trivs på våra breddgrader.<br />
- Dessa fåglar är ett problem<br />
för jordbruket, säger Måns<br />
Bruun. Det är svårt att bli av<br />
med dem när de väl har etablerat<br />
sig.
Ökad avrinning<br />
När havet stiger måste kustnära<br />
områden vallas in för att inte<br />
hamna under vatten. Men framtida<br />
klimatförändringar påverkar<br />
både bäckar och sjöar liksom<br />
grundvattennivån, konsekvenser<br />
som inte är lika lätta att<br />
hantera.<br />
- Kommer det mycket regn över Rönneberga<br />
backar en vinterdag när det fortfarande<br />
är tjäle i marken, kombinerat med kraftig<br />
avsmältning, måste vattnet hitta nya vägar<br />
ner i havet, säger Olle Nordell, <strong>Landskrona</strong>s<br />
<strong>kommun</strong>ekolog.<br />
Risken är uppenbar att dagvattensystemen<br />
inte kan ta hand om allt vatten<br />
som kommer på en gång, och då riskerar<br />
vi att drabbas av bl a källaröversvämningar.<br />
Havsnivåhöjning och kraftiga regn orsakar<br />
även höjning av grundvattennivåerna.<br />
<strong>Landskrona</strong> har lågt liggande<br />
förorenade områden nära havet. Stigande<br />
grundvatten, som därefter sjunker<br />
undan, hotar att dra med sig föroreningarna.<br />
Miljöredovisning, <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong> <strong>2007</strong> - Klimatförändringar<br />
Rönneberga backar<br />
En stor del av avloppsledningarna i<br />
<strong>Landskrona</strong> ligger under den förväntade<br />
nya havsnivån. Det krävs pålitliga<br />
pumpstationer som pumpar upp vattnet<br />
för transport vidare till reningsverket.<br />
Många problem som uppkommer till<br />
följd av klimatförändringar går att<br />
19<br />
lösa, tack vare att vi lever i ett rikt och<br />
välorganiserat samhälle. Vi kan valla in<br />
stränder och bebyggelse samt pumpa<br />
bort det mesta av dagvattnet.<br />
- Men om katastrofen slår till och exempelvis<br />
elen slås ut, kan det bli mycket besvärligt.
Reningsverket<br />
När vattenledningarna för avlopp<br />
och dagvatten, dvsregn,<br />
byggdes, fanns inget reningsverk<br />
i <strong>Landskrona</strong>. Så småningom,<br />
på vissa håll redan på<br />
1940- och 1950-talen, blev man<br />
varse att det inte var så lyckat<br />
att släppa ut allt avloppsvatten<br />
direkt i Öresund. Därför började<br />
man bygga reningsverk. <strong>Landskrona</strong><br />
fick sitt på 1960-talet. Avloppsvatten<br />
och dagvatten gick<br />
i samma ledningar till reningsverket<br />
och vidare ut i Sundet.<br />
Under de senaste 40 åren har man<br />
medvetet arbetat för att dela ledningarna,<br />
för att på det sättet avlasta reningsverket.<br />
Målet är att dagvattnet<br />
ska rinna direkt ut i Öresund, med<br />
eventuell fördröjning i dammar och<br />
bäckar. Avloppsvattnet ska först<br />
passera genom reningsverket.<br />
- Man vill inte ha allt regnvatten till reningsverket<br />
men ännu är alla ledningar inte<br />
delade, säger Jan-Erik Petersson, produktionschefen<br />
på reningsverket i <strong>Landskrona</strong>.<br />
Saxån-Braån kan svämma över rejält även under sommaren.<br />
Miljöredovisning, <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong> <strong>2007</strong> - Klimatförändringar<br />
Arbetet syns i statistiken: 1994 regnade<br />
det 726 millimeter över <strong>Landskrona</strong><br />
och reningsverket fick ta emot drygt 7<br />
miljoner kubikmeter vatten.<br />
20<br />
I fjor, <strong>2007</strong>, regnade det mer, 791 millimeter,<br />
men reningsverket passerades<br />
av 5,5 miljoner kubikmeter vatten.<br />
Om klimatförändringarna blir de förväntade,<br />
väntar mer regn. Eftersom<br />
vattenflödet till reningsverket redan<br />
har minskat som en följd av att dagvattnet<br />
i allt större utsträckning förs<br />
direkt ut i Öresund, finns det ledig kapacitet<br />
som kan ta hand om<br />
framtidens myckna regnande.<br />
Värre kan det bli med den förväntade<br />
havsnivåhöjningen. Reningsverket ligger<br />
lågt. Tidigt under 2008 års första<br />
högvatten stod vattnet bara 70 centimeter<br />
under marknivån.<br />
- Om havsnivån höjs och vi blir översvämmade,<br />
kan vi inte driva reningsverket vidare,<br />
säger Jan-Erik Petersson.<br />
Än så länge har man inte byggt upp<br />
beredskapen för den framtida havsnivåhöjningen.<br />
Problemet kan lösas dels<br />
med invallning, dels med att tuben för<br />
det utgående vattnet höjs över den<br />
förväntade havsnivån.
Hur mycket CO 2 får<br />
vi bort genom<br />
KLIMP-arbetet?<br />
<strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong> har satt<br />
upp som mål att koldioxidutsläppen<br />
i <strong>kommun</strong>en som geografisk<br />
enhet ska minska med 4<br />
procent per invånare till år 2010<br />
räknat från år 1990.<br />
Målet innebär att koldioxidutsläppen<br />
måste minska med 66 000 ton från år<br />
2002 till år 2010.<br />
I oktober 2005 antog <strong>kommun</strong>styrelsen<br />
en klimatstrategi. Åtgärderna i klimatstrategin<br />
medför en minskning av<br />
de årliga utsläppen enligt tabell, se sida<br />
22.<br />
KLIMP 2006-2010,<br />
status<br />
<strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong> ansökte 2005<br />
om medel till klimatinvesteringsåtgärder,<br />
KLIMP-bidrag, till ett tiotal projekt<br />
för att reducera <strong>kommun</strong>ens koldioxidutsläpp.<br />
Kommunen erhöll 17<br />
miljoner kronor för perioden 2006 -<br />
2010. Här ges en kort redovisning av<br />
de projekt som beviljats medel.<br />
Miljöredovisning, <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong> <strong>2007</strong> - Klimatarbete<br />
Klimatarbete<br />
Öresundsparken<br />
KLIMP-åtgärden innebär att 115 hus i<br />
Öresundsparken ska anslutas till fjärrvärme<br />
och detta har också uppnåtts.<br />
Detta har inneburit ett minskat koldioxidutsläpp<br />
med 408 ton/år. Det har<br />
även inneburit en konvertering av<br />
1 211 MWh el till fjärrvärme vilket<br />
också ger en betydande miljövinst.<br />
Man har även minskat energianvändningen<br />
med 192 MWh beroende på en<br />
bättre verkningsgrad i fjärrvärme jämfört<br />
med en oljepanna.<br />
Småhus<br />
Enligt åtgärden ska 300 småhus anslutas<br />
till fjärrvärme under år 2006-2009.<br />
Hittills har 162 hus anslutits till fjärrvärmen<br />
i projektet. Detta har hittills<br />
inneburit ett minskat koldioxidutsläpp<br />
med 491 ton/år. Det har även inneburit<br />
en minskning av elenergianvändningen<br />
med 1 379 MWh/år vilket också<br />
ger en betydande miljövinst.<br />
Utbyggnad av fjärrvärme<br />
till Asmundtorp<br />
Åtgärden ingår inte längre som ett<br />
KLIMP-projekt utan stöds av annat<br />
bidrag.<br />
Bidrag till passivhus<br />
Målet med åtgärden är att 100 hus ska<br />
byggas som passivhus. Inga bidrag för<br />
21<br />
byggnation av självuppvärmande hus<br />
har sökts under 2006 och <strong>2007</strong>.<br />
<strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong> har fattat beslut<br />
att satsa hårt på passivhus och energisnålt<br />
byggande för framtiden. Kommunstyrelsen<br />
beslöt under <strong>2007</strong> bl a<br />
att inleda diskussioner med samtliga<br />
de exploatörer som har nu gällande exploateringsavtal<br />
med <strong>Landskrona</strong><br />
<strong>kommun</strong>, för att därigenom åstadkomma<br />
att planerade ny-, om- och tillbyggnationer<br />
uppfyller kriterier för<br />
passivhus. Vi hoppas att det ska leda<br />
till att byggandet av passivhus sätts<br />
igång.<br />
Passivhusen i Glumslöv har extratjock<br />
isolering och värmeväxlare som tar tillvara på<br />
inomhusluftens värme.
Ny biogaspanna<br />
till fjärrvärmenätet<br />
Tack vare installationen av<br />
en ny och större biogaspanna<br />
i juni <strong>2007</strong> har vi ökat<br />
förbränningen av biogas<br />
(deponigas) med 100%.<br />
Biogasen utgjorde <strong>2007</strong> 4%<br />
av den totala bränsleanvändningen<br />
vilket kan jämföras<br />
med 2% 2006 då vi<br />
hade en mindre panna. Siffran<br />
kommer antagligen att<br />
öka för 2008 då pannan inte<br />
var i full drift förrän i mitten<br />
av året. Biogaspannan har<br />
inneburit en minskning<br />
med 6 058 ton koldioxidekvivalenter/år,<br />
dels genom<br />
en minskning av naturgasförbränningen<br />
och dels ett<br />
minskat läckage av metangas<br />
på Lundåkradeponin.<br />
Bidrag vid köp av<br />
gasfordon<br />
Enligt den ursprungliga ansökan<br />
skulle bidrag ges för<br />
totalt 400 bilar under programperiodens<br />
3,5 år. Detta<br />
har bl a på grund av regeringens<br />
miljöbilspremie nu<br />
reviderats till 300 bilar. Bidrag<br />
har totalt betalats ut till<br />
6 bilar under 2006 och<br />
<strong>2007</strong>.<br />
Transportsamordning<br />
Åtgärden löper i enlighet<br />
med plan. Se "Företag och<br />
transporter".<br />
Information och<br />
folkbildning<br />
Åtgärden löper i enlighet<br />
med plan. Se artikel om klimatinformatören.<br />
Transportsamordning och<br />
klimatinformation kommer<br />
även att minska koldioxidutsläppen.<br />
Miljöredovisning, <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong> <strong>2007</strong> - Klimatarbete<br />
Utförda och planerade klimatåtgärder.<br />
Åtgärd Utförd/planeras<br />
utföras<br />
Fjärrvärmeledning Helsingborg<br />
- <strong>Landskrona</strong><br />
Övergång till gasdrift på<br />
dieselbussar i stadstrafik<br />
Anslutning av fjärrvärme<br />
till Öresundsparken<br />
Anslutning av fjärrvärme<br />
till småhus<br />
Ny biogaspanna i fjärrvärmenätet<br />
Bidrag vid köp av gasfordon<br />
22<br />
Årlig minskning<br />
av koldioxid<br />
Utförd 20 340 ton<br />
Utförd 102 ton<br />
Utförd 408 ton samt minskad energimängd<br />
av 1 403 MWh (motsvarar<br />
140 ton CO2)<br />
Pågår fram till och<br />
med år 2009<br />
Utförd 6 058 ton<br />
Pågår fram till och<br />
med år 2009<br />
Bidrag till passivhus Pågår fram till och<br />
med år 2009<br />
Anslutning av fjärrvärme<br />
till flerbostadshus<br />
Utbyggnad av fjärrvärme i<br />
Asmundtorp<br />
Energieffektiva hushållsmaskiner<br />
1 060 ton samt minskad energimängd<br />
av 1 255 MWh (motsvarar<br />
53 ton CO2)<br />
1 462 ton<br />
407 ton<br />
2009-2010 429 ton<br />
321 ton<br />
2008 263 000 kWh (motsvarar 26 ton<br />
CO2)<br />
Offentliga lokaler som<br />
passivhus<br />
2008-2012 327 ton<br />
Cykelprojekt 2008-2012 499 ton<br />
Komplettering med en<br />
fjärde trådbuss<br />
Energieffektiviseringsåtgärder<br />
i <strong>kommun</strong>ens<br />
byggnader<br />
2008-2009 76 ton<br />
Pågår fram till och<br />
med år 2008<br />
Summa totalt 33 000 ton<br />
1 345 ton, energibesparing värme<br />
7 525 MWh/år och minskad<br />
elanvändning 1337<br />
MWh/år
Företag &<br />
transporter<br />
<strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong> betalar,<br />
tack vare statliga KLIMP-bidrag,<br />
endast hälften av kostnaden för<br />
en transportkonsult som ska<br />
hjälpa företag att effektivisera<br />
och miljöanpassa sina transporter.<br />
För många företag utgör<br />
detta ett nytänkande.<br />
- Än så länge går det trögt, säger Lars<br />
Lindström, <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong>s transportsamordnare.<br />
Företagen tycker att de redan<br />
har koll på sina transporter, eller att<br />
det är för dyrt med konsulten, trots att<br />
<strong>kommun</strong>en betalar hälften.<br />
Än så länge är det bara tre företag som<br />
funderar på om de ska gå vidare.<br />
Det är förvisso inte lätt att från <strong>Landskrona</strong>s<br />
horisont minska transporterna<br />
i <strong>kommun</strong>en. En stor del av transporterna<br />
sker på E6:an och då handlar det<br />
mesta, 70 procent, om transittrafik.<br />
Den trafiken har varken sin startpunkt<br />
eller sitt mål i Skåne.<br />
Men en del kan man trots allt göra på<br />
lokal nivå. Lars Lindström försöker arbeta<br />
i tre etapper: Om företaget går<br />
med i projektet, är första steget att inventera<br />
nuläget för att få fram ett beslutsunderlag.<br />
Det andra steget är att<br />
identifiera lämpliga åtgärder, som är<br />
effektiva både ekonomiskt och miljömässigt.<br />
Slutsteget, det tredje, innebär<br />
att företaget tar fram en transportpoli-<br />
Miljöredovisning, <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong> <strong>2007</strong> - Klimatarbete<br />
cy som man använder som verktyg i<br />
det framtida arbetet med transporter.<br />
- Sedan jag började i oktober <strong>2007</strong> har<br />
jag hunnit ta kontakt med de företag som<br />
har flest antal anställda, säger Lars Lindström.<br />
Sedan arbetar jag mig neråt mot<br />
mindre företag men det är möjligt att vi får<br />
lägga om sättet att arbeta.<br />
Det ingår både små och stora frågor i<br />
arbetet. I något fall har företag som<br />
han har mött framställt kravet på busshållplats<br />
på närmare håll. Kravet har<br />
framförts till Skånetrafiken, men ännu<br />
utan synbar effekt. Det är en process<br />
som tar tid och där både <strong>kommun</strong> och<br />
Vägverket har sina ansvarsområden.<br />
- Det är möjligt att man får ta ett samlat<br />
grepp på ett område för att se om fler företag<br />
har intresse av hållplatser, säger Lars Lindström.<br />
En omlastningscentral står högt uppe<br />
på Lars Lindströms önskelista. I centralen<br />
är det tänkt att transporterna<br />
som ska till företag i <strong>Landskrona</strong> omlastas<br />
till en eller ett par varubilar, som<br />
i sin tur är de enda godsbilar som får<br />
åka in i centrum. Systemet är ännu inte<br />
igång.<br />
23<br />
- Det finns egentligen inga bra svenska<br />
exempel, säger Lars Lindström. De har<br />
kommit igång men självdött när det inte har<br />
visat sig vara ekonomiskt lönsamt. Ett åkeri<br />
här i <strong>Landskrona</strong> kör ut gods till Ven<br />
efter omlastning på åkeriet. Så istället för<br />
ett antal bilar med lite gods destinerat Ven<br />
så går en bil med allt gods till Ven. Ett<br />
lyckat exempel på omlastning som vi ska<br />
titta närmare på.<br />
En lämplig väg för företagen vore att<br />
medvetet ställa miljökrav på sina transportörer.<br />
- Då tror jag att vi skulle få både billigare<br />
och miljövänligare transporter, säger Lars<br />
Lindström.<br />
Tipsfråga 4<br />
Hur många procent av trafiken på<br />
E6:an utgör transittrafik?<br />
1. 50 %<br />
X. 70 %<br />
2. 85 %
Klimatinformatör<br />
Håkan Almström<br />
har ordet<br />
Biogasbilar<br />
Tack vare KLIMP-bidrag kan<br />
<strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong> ge ersättning<br />
för en del av merkostnaden<br />
vid inköp av en biogasdriven<br />
bil. Trots bidraget har bara<br />
sex bilar köpts och tilldelats bidrag.<br />
- Från början kunde vi ge bidrag även till<br />
privatpersoner men när regeringen beslutade<br />
att ge en miljöbilspremie på 10 000 kronor<br />
till privatpersoner, ändrades våra regler, säger<br />
Håkan Almström, <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong>s<br />
klimatinformatör. Numera kan vi ge<br />
bidrag bara till företag och organisationer.<br />
Bidraget uppgår till högst 30 procent<br />
av mellanskillnaden till en bensin- eller<br />
dieselbil om inköparen är en vinstdrivande<br />
verksamhet och högst 50 procent<br />
till en icke vinstdrivande.<br />
Att bidraget bara har delats ut till sex<br />
bilar är naturligtvis en besvikelse. Det<br />
finns flera förklaringar, menar Håkan<br />
Almström.<br />
- Gastankningsmöjligheterna är begränsade,<br />
få mackar erbjuder än så länge gastankning,<br />
säger han. Det upplevs också som att<br />
biogasdrivna bilar bara kan klara av korta<br />
körsträckor.<br />
Det handlar delvis om fördomar, påpekar<br />
Håkan Almström. Biogasnätet<br />
byggs ut hela tiden, liksom tankningsmöjligheterna.<br />
Bilarnas körsträcka är<br />
betydligt längre än folk tror, även om<br />
den inte är lika lång som i moderna<br />
bensinbilar.<br />
Miljöredovisning, <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong> <strong>2007</strong> - Klimatarbete<br />
- Vissa människor är kanske misstänksamma<br />
mot tekniken och fruktar att gasbilar<br />
kan explodera, vilket de inte kan.<br />
Han menar att satsningen på biogas är<br />
en mer gedigen miljösatsning än etanol.<br />
Bilister som köper bilar som kan<br />
drivas med etanol får en miljöbilspremie<br />
men kan även köra på vanlig<br />
bensin.<br />
- Det är lite grann som att både ha kakan<br />
och äta den om man inte alltid tankar<br />
med etanol, säger han.<br />
Även om biogasbilar är dyrare i inköp<br />
än bensin- och dieselbilar, är de billigare<br />
att köra.<br />
- Det viktiga är att man kan minska<br />
sina klimatfarliga utsläpp kraftigt, och<br />
samtidigt spara lite pengar, säger Håkan<br />
Almström.<br />
Passivhus<br />
<strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong> har även fått<br />
pengar för att kunna ge bidrag till dem<br />
som bygger superisolerade hus, s k<br />
passivhus. Bidraget täcker högst 36<br />
procent av merkostnaden för att bygga<br />
ett sådant hus.<br />
- Passivhus definieras som hus som inte<br />
behöver tillskottsvärme, säger Håkan Almström.<br />
De boende själva och alla apparater<br />
räcker för att hålla huset varmt.<br />
Det finns olika uppgifter om huruvida<br />
passivhus verkligen är dyrare att bygga<br />
än traditionellt byggda hus. Schablonmässigt<br />
räknar man med att merkostnaden<br />
är ungefär 8 procent, men den<br />
24<br />
som bygger måste visa att huset var<br />
dyrare för att kunna erhålla bidraget.<br />
- Det tillåts viss stödvärme, 10W per<br />
kvadratmeter och år. Även om man utnyttjar<br />
stödvärmen fullt ut är ett passivhus billigare<br />
att bo i än ett "vanligt" hus.<br />
Det handlar inte om dramatiska skillnader,<br />
men om cirka 500 kronor per<br />
månad.<br />
- Framför allt bidrar man till bättre miljö,<br />
säger Håkan Almström. Den klimatmässiga<br />
vinsten för en villa är cirka 1 500<br />
kg koldioxid per år, vilket är mycket.<br />
Än så länge har ingen ansökt om bidrag<br />
för att bygga passivhus. Kommunen<br />
har nyligen, i maj 2008, genomfört<br />
ett internt utbildningsseminarium med<br />
alla inblandade aktörer för att<br />
stimulera intresset.<br />
Övrigt<br />
I Håkan Almströms övriga arbetsuppgifter<br />
ingår att informera även om<br />
andra pågående KLIMP-projekt: om<br />
utbyggnaden av fjärrvärmenätet, biogaspannan<br />
på soptippen där biogas<br />
samlas in och leds in i fjärrvärmenätet<br />
samt om satsningen på cykling.<br />
- I slutet av sommaren hoppas jag få färdig<br />
en cykelkarta, säger han.<br />
Han tror att staden vilar på en slumrande<br />
cykelkultur - för inte så länge sedan<br />
cyklade <strong>Landskrona</strong>borna<br />
betydligt mer än de gör nu.
Kommande<br />
KLIMP-projekt<br />
<strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong><br />
har lämnat in en<br />
KLIMPansökan för perioden<br />
2008 - 2012. Naturvårdsverket<br />
fattade i<br />
maj beslut om att tilldela<br />
<strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong><br />
medel till projekt<br />
2, 4 och 5.<br />
- Ansökan innehåller 6 åtgärder<br />
inom sektorerna energi,<br />
service, hushåll och transporter.<br />
Åtgärder saknas inom industrisektorn<br />
för att ansökan<br />
skulle vara så heltäckande som<br />
<strong>kommun</strong>en hade önskat, säger<br />
KLIMP-samordnaren Charlotta<br />
Barthelson.<br />
<strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong>s utsläpp<br />
av koldioxid ligger<br />
högt från sektorerna industri<br />
och transporter.<br />
Miljöredovisning, <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong> <strong>2007</strong> - Klimatarbete<br />
- Transporter arbetar vi med i<br />
det pågående transportsamordnarprojektet.<br />
I denna ansökan<br />
har vi inom transportsektorn<br />
med två åtgärder. Den ena innebär<br />
att en fjärde trådbuss införskaffas<br />
eftersom det finns<br />
behov av en fjärde buss på trådbussträckningen.<br />
Trådbussen är<br />
till skillnad från andra alternativ<br />
helt utsläppsfri. Elen som<br />
trådbussen drivs av härstammar<br />
från vindkraft. Den andra<br />
åtgärden inom transportsektorn<br />
är ett cykelprojekt. Det omfattar<br />
bl a att <strong>kommun</strong>en uppför<br />
byggnad för säker cykelförvaring<br />
vid <strong>Landskrona</strong> station<br />
och enklare varianter vid Häljarps<br />
och Glumslövs stationer.<br />
Detta är ett önskemål från<br />
många som arbetar i industriområdena<br />
i <strong>Landskrona</strong> där<br />
stadsbusstrafik saknas. Genom<br />
att cykeln kan placeras stöldsäkert<br />
på stationen över natten<br />
och under helger tror vi att fler<br />
väljer att åka med tåg till arbetsplatsen<br />
och många bilresor<br />
mellan exempelvis Helsingborg<br />
och <strong>Landskrona</strong> sparas in, säger<br />
Charlotta Barthelson.<br />
Däremot har <strong>kommun</strong>en<br />
inte fått med någon åtgärd<br />
från industrisektorn inom<br />
KLIMP-programmet.<br />
25<br />
Inga av de kontaktade företagen<br />
hade några aktuella<br />
eller i det läget tänkbara<br />
projekt att söka för. Ett företag<br />
kan högst få 30 % av<br />
merkostnaden i bidrag och<br />
projektet får inte vara lönsamt<br />
på kort sikt, enligt regelverket<br />
för KLIMP. Bidrag<br />
ges inte heller till<br />
projekt som redan påbörjats<br />
eller som skulle ha genomförts<br />
även utan<br />
KLIMP-bidrag.<br />
- Vi ville gärna ha med åtgärder<br />
även inom industrisektorn,<br />
men det var inget företag<br />
som nappade på erbjudandet<br />
om att vara med i KLIMP-ansökan.<br />
I stället får vi arbeta<br />
med industrins utsläpp av växthusgaser<br />
på andra sätt. Ett<br />
sätt är det miljömålsarbete som<br />
pågår i <strong>kommun</strong>en där miljömål<br />
har tagits fram bl a för begränsad<br />
klimatpåverkan från<br />
industriverksamheter. Målen<br />
har arbetats fram tillsammans<br />
med en arbetsgrupp från industrin.<br />
Miljönämnden kommer<br />
även att fokusera på industrins<br />
transporter och energianvändning<br />
i tillsynen.<br />
Om ett tredje projekt inom<br />
KLIMP-programmet går i<br />
lås, får <strong>Landskrona</strong>borna<br />
köpa energieffektiva hus-<br />
hållsmaskiner till ett förmånligt<br />
pris.<br />
- Om 1 000 <strong>Landskrona</strong>bor<br />
byter ut sina kylar och frysar kan<br />
vi spara 4 GW el under maskinernas<br />
livslängd.<br />
Här är en kortfattad lista över<br />
KLIMP-projekten i den nya<br />
ansökan:<br />
2. Energieffektiva hushållsmaskiner<br />
Kommuninvånare erbjuds<br />
att byta ut sina gamla hushållsmaskiner<br />
mot energieffektivare<br />
till ett<br />
fördelaktigt pris. Pengarna<br />
går inte till subvention av<br />
maskinerna utan till informationsinsatser.<br />
Kommunens investering:<br />
152 200 kr<br />
Vitvaruleverantörer:<br />
572 800 kr<br />
Sökt KLIMP-bidrag: 263<br />
000 kr<br />
Total investering:<br />
988 000 kr<br />
Miljövinst: Totalt minskad<br />
användning av elenergi<br />
med ca 4 GWh/år.<br />
Miljöfarliga ämnen omhändertas,<br />
såsom freon.
4. Cykelprojekt<br />
<strong>Landskrona</strong> Åhoj<br />
Syftet är att fler ska cykla.<br />
Åtgärderna består av<br />
en kombination av investeringar<br />
i trafikmiljön,<br />
information om fördelarna<br />
med cykling, positiva<br />
incitament och<br />
dialog med <strong>Landskrona</strong>borna.<br />
Kommunens kostnad:<br />
1.380.000 kr under 4 år<br />
Sökt KLIMP-bidrag:<br />
1 540 000 kr under 4 år.<br />
Övriga medfinansiärer,<br />
företag: 160 000 kr<br />
Total kostnad:<br />
3 080 000 kr<br />
Miljövinst: Minskat koldioxidutsläpp<br />
med 499<br />
ton per år, tack vare<br />
mindre bilkörning.<br />
5. Komplettering med<br />
fjärde trådbuss<br />
Stationspendeln behöver<br />
utökas med en buss till.<br />
Resandeökningen sedan<br />
2003 har varit 60 procent.<br />
Kommunens investering:<br />
3 400 000 kr<br />
Sökt KLIMP-bidrag:<br />
500 000 kr<br />
Övriga medfinansiärer,<br />
Skånetrafiken: 500 000<br />
kr<br />
Miljövinst: Jämfört med<br />
en dieselbuss släpper en<br />
trådbuss ut 1 521 ton<br />
mindre koldioxid under<br />
sin livslängd.<br />
Miljöredovisning, <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong> <strong>2007</strong> - Klimatarbete<br />
26
Det hållbara<br />
samhället<br />
Fysisk planering är ett av<br />
många instrument för att nå<br />
hållbar utveckling. Hur man<br />
bygger påverkar i hög grad hur<br />
mycket man tvingas resa. Tack<br />
vare bilismen kan människor<br />
bo i decentraliserade småhusområden<br />
och pendla ganska<br />
långa sträckor till och från jobbet.<br />
Men den utvecklingen måste<br />
vända om resandet ska minska.<br />
Miljöredovisning, <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong> <strong>2007</strong> - Fysisk planering<br />
Fysisk planering<br />
Forskningsgruppen för miljöstrategiska<br />
studier har i sin rapport Färder i<br />
framtiden utrett transporterna i ett<br />
hållbart samhälle och vilken roll den<br />
fysiska planeringen har för att uppnå<br />
det hållbara samhället. Gruppen utgår<br />
från att de "tvungna resorna", d v s arbets-<br />
och inköpsresorna, minskar.<br />
Däremot är det inte lika viktigt att begränsa<br />
fritidsresorna. "Mobiltetstvånget",<br />
resor som man tvingas göra<br />
för att vardagen ska fungera, men som<br />
man gärna avstår ifrån, är det som man<br />
vill komma åt genom smartare samhällsplanering.<br />
Framtidsbilden som målas upp bygger<br />
i stor utsträckning på utnyttjande av<br />
modern teknik för att stärka den lokala<br />
förankringen. Idén utgår från att<br />
många arbetsuppgifter kan genomföras<br />
från ett antal knutpunkter, s k noder<br />
eller telekontor, i ett globalt<br />
nätverk. Knutpunkterna är lokala centra<br />
i städerna som är sammanlänkade<br />
med miljövänliga <strong>kommun</strong>ikationer.<br />
Service- och fritidsanläggningar finns i<br />
närheten av knutpunkterna.<br />
Den här bilden av det framtida samhället<br />
påminner i mångt och mycket<br />
om det förindustriella samhället där<br />
boende, arbete, service och fritid förekom<br />
inom en begränsad yta till följd av<br />
begränsade transportmöjligheter. Un-<br />
27<br />
der industrisamhället delade vi mer<br />
och mer på arbete, fritid och service<br />
och har genom bilens expansion och<br />
det låga priset på bensin och olja blivit<br />
ett mål i sig, allt ska nås med bil. Det<br />
har lett till en kraftig utglesning av<br />
samhället. Det i sin tur har lett till att vi<br />
måste i allt större utsträckning ha bil<br />
för att kunna leva i dagens samhälle.<br />
Om vi vill göra oss oberoende av bilen<br />
måste vi ändra samhällets struktur.<br />
Eftersom den fysiska planeringen är<br />
en mycket långsam process, - vi lever<br />
idag vid en planering som växte fram<br />
under 1960-talet - måste vi börja tänka<br />
om nu för att det ska ha någon påverkan<br />
på samhället om 30 år.<br />
Forskargruppen beräknar att mellan<br />
40 och 50 procent av arbetskraften kan<br />
IT-pendla redan 2020. Högni Hansson<br />
har en bild av framtida <strong>Landskrona</strong> där<br />
man kan nå arbetsplatsen för det mesta<br />
till fots. På telekontoret sitter en<br />
som jobbar med telefonutveckling för<br />
Ericsson och i rummet intill en som<br />
sysslar med Haldex bokföring för Kinafabriken<br />
och i nästa rum igen en<br />
som sköter lagerhanteringen åt IKEA<br />
i Polen. Denna arbetsplats är på gångavstånd<br />
hemifrån. Och på samma sätt<br />
finns dagis, skola, fritids på gångavstånd<br />
från hemmet. För lite längre resor<br />
tar man bussen eller möjligen en li-
ten eldriven småbil. Dagligvarorna<br />
finns i affären i nästa kvarter och varor<br />
längre ifrån beställer man via nätet och<br />
får hemkörda. Eftersom biltrafiken<br />
och bilinnehavet har minskat kraftigt<br />
finns det gott om mark att bygga på i<br />
stan, tomma parkeringsplatser och<br />
breda gator som inte behövs för den<br />
lilla biltrafik som finns. Därför kan<br />
man bygga hus på parkeringsplatserna<br />
och på flertalet gator. Därmed förtätas<br />
stan och underlaget för kollektivtrafiken<br />
ökar.<br />
Vägen till den här framtidsbilden börjar<br />
redan nu, menar Högni Hansson,<br />
miljöchef i <strong>Landskrona</strong>. Den dagliga<br />
fysiska planeringen ska fungera så redan<br />
idag att den inte fjärmar <strong>Landskrona</strong><br />
från målet. Snart måste vi hitta<br />
en planering som gör att vi kan skapa<br />
de framtida noderna eller knutpunk-<br />
Miljöredovisning, <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong> <strong>2007</strong> - Fysisk planering<br />
terna och därmed minska transporterna<br />
radikalt. Vi kan förstås inte räkna<br />
med en kraftig ändring av resandet<br />
förrän bränslepriserna stiger ännu<br />
mer, men då är det bra att ha en färdig<br />
bild av hur samhället ska se ut i en<br />
transportsnål framtid. Den som har en<br />
sådan planering färdig kommer att få<br />
stora fördelar. Vi behöver i nära framtid<br />
även fundera på var de s k telekontoren<br />
ska vara placerade.<br />
Förtätning av staden är en viktig åtgärd<br />
för att möjliggöra ett förverkligande<br />
av den önskade framtiden. Ett<br />
första steg kan vara att identifiera obebyggda<br />
områden inne i staden, där det<br />
redan finns god infrastruktur. Man<br />
kan redan idag tänka sig att man förtätar<br />
genom att i samråd med de boende<br />
i området stänga av vissa gatukorsningar<br />
för genomfartstrafik och ändå<br />
ha det körbart till varje dörr i området<br />
Aktivitetslokalisering i olika samhällen (enligt P. Steen m. fl., 1997). Bilden visar hur vårt<br />
dagligrum har ökat från det förindustriella samhälle, där aktiviteterna var lokaliserade till<br />
närheten av bostaden, fram till dagens servicesamhälle. Numera krävs det många<br />
transporter mellan bostad, arbetsplatsen, serviceinrättningar och fritidsaktiviteter.<br />
28<br />
som då består av fyra kvarter. Korsningen<br />
kan omvandlas till en lekplats,<br />
uteservering, park eller rabatter, bebyggas<br />
med uterum eller bebyggas<br />
med fler bostäder. Gatorna som tidigare<br />
var trafikerade och farliga för<br />
barn att vistas på blir nu lekområden<br />
för barnen.<br />
När man väl identifierat vad som går<br />
att bebygga kan <strong>kommun</strong>en inleda<br />
samarbete med aktörer som vill bebygga<br />
områdena och som samtidigt är<br />
beredda att arbeta för att minimera<br />
hushållens miljöbelastning. Bostäderna<br />
ska vara energisnåla, läget sådant att<br />
mobilitetstvånget inte uppkommer<br />
och dagligvaruhandel och annan<br />
service kan lockas att etablera sig. Skapandet<br />
av en nod, en arbetsplats för<br />
distansarbete, bör finnas med i planeringen<br />
redan nu.<br />
Framtida nodsamhälle där arbete och den<br />
dagliga servicen är i nära anslutning till bostaden<br />
och den dagliga fritids- sysselsättningen likaså.<br />
En del sällanservice är längre bort och likaså viss<br />
fritidssyssla. Arbetsplatsen kan man ibland<br />
behöva besöka långt borta när fjärrkontakt inte<br />
räcker. A och B representerar olika<br />
förtätningsgrader.
Faktaruta<br />
Miljöredovisning, <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong> <strong>2007</strong> - Fysisk planering<br />
Korsningen har stängts av i samråd med de boende. Nu kan barnen leka på gatan utan att riskera att bli påkörda och de boende kan ändå köra<br />
fram till sin dörr. Uteplatserna kan byggas ut i gatan och byggas om till uterum, uteservering kan etableras och lekplats anläggas i korsningen.<br />
Färder i framtiden, Forskningsgruppen för miljöstrategiska<br />
studier, KFB-rapport 1997:7.<br />
29
Fysisk planering<br />
<strong>Landskrona</strong><br />
I Översiktsplanen anges att bebyggelse<br />
ska uppföras i bl a<br />
anslutning till pågatågsstationerna<br />
i <strong>Landskrona</strong>, Glumslöv<br />
och Häljarp. Det är en konkret<br />
följd av ett medvetet arbete för<br />
att minska biltransporter och<br />
därmed utsläpp av växthusgaser.<br />
Annika Cronsioe, <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong>s<br />
stadsarkitekt, är medveten om<br />
att det finns starka önskemål att bygga<br />
i attraktiva områden nära vatten. Hon<br />
menar att <strong>kommun</strong>en bör hålla emot<br />
och har egen erfarenhet efter sin tid i<br />
Helsingborg.<br />
- Jag har själv plaskat omkring i Norra<br />
Hamnen i Helsingborg vid extremt högvatten<br />
och vet efter många diskussioner i Helsingborg<br />
vilket hot vatten kan vara.<br />
Man räknar att högsta högvatten kommer<br />
2 meter upp över normalvattennivån.<br />
Därför ska nybyggnation uppföras<br />
så att golvet hamnar som lägst 3,5<br />
Strandskoning på Ven.<br />
Miljöredovisning, <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong> <strong>2007</strong> - Fysisk planering<br />
Efter en vinterstorm.<br />
meter över dagens havsnivå. Om källare<br />
byggs, ska den vara vattentät.<br />
- Med de reglerna tror jag nog att vi klarar<br />
100 år framöver, den tid som man räknar<br />
som husens livstid, säger Annika<br />
Cronsioe.<br />
Med större flöden i hela avrinningsområdet,<br />
kan även Saxån ställa till problem.<br />
Kraftiga flöden i kombination<br />
30<br />
med hård västlig vind kan hindra vattnet<br />
att nå ut i havet och leda till<br />
översvämning.<br />
- Vi försöker att inte bygga inom det området,<br />
säger Annika Cronsioe.<br />
De konflikter som kan uppstå till följd<br />
av förväntad havsnivåhöjning är tydliga<br />
på Axeltofta koloniområde. Området<br />
ligger 2 meter över havsnivån och<br />
riskerar att drabbas av översvämningar.<br />
När Saxån svämmar över, blir det<br />
redan idag ganska svampigt. Samtidigt<br />
finns det starka krafter som vill tillåta<br />
permanentboende i området. Idag<br />
finns i området ett antal familjer som<br />
bor där året om, trots att det är ett<br />
brott mot arrendeavtalet.<br />
- Vi har låtit göra en utredning som vi<br />
tycker mycket tydligt säger att området är<br />
olämpligt för permanentboende, säger Annika<br />
Cronsioe. Det finns dock ännu inget<br />
politiskt beslut om framtiden.<br />
Vid nybyggnation kan man genom att<br />
ställa adekvata krav se till att riskerna<br />
minimeras. Det är svårare att skydda<br />
befintlig bebyggelse.<br />
- Då handlar det bl a om att stärka gränsen<br />
mot havet genom exempelvis stenskoning,<br />
säger Annika Cronsioe. Det gäller<br />
bl a uppåt Borstahusen, där havet äter sig<br />
in.
Klimatanpassad<br />
energiproduktion<br />
- Om 20 år hoppas jag att vi lever i ett<br />
samhälle som tar vara på all överskottsenergi<br />
som idag kyls bort, exempelvis genom att<br />
industrins spillvärme kopplas till städernas<br />
fjärrvärmesystem, säger David Malm, energirådgivare<br />
i <strong>Landskrona</strong>. Förhoppningsvis<br />
har vi också fler biogasanläggningar och använder<br />
gasen för uppvärmning eller som fordonsbränsle.<br />
Trots att David Malm bara har<br />
jobbat i <strong>Landskrona</strong> i ett par år,<br />
ser han att fler människor än tidigare<br />
vänder sig till honom för<br />
att få goda energiråd. Både el<br />
och olja har blivit dyrare, vilket<br />
för många är orsaken att noga<br />
tänka över hur det egna huset<br />
ska få varmvatten och värme.<br />
- Men många människor frågar även av<br />
rena miljöskäl, säger David Malm. Det har<br />
vuxit fram ett genuint miljötänk.<br />
Huvudprioriteringen inför framtiden<br />
är att fjärrvärmenätet byggs ut så<br />
mycket som möjligt. De som har direktverkande<br />
el bör få någon form av<br />
investeringsstöd för att byta till ett vattenburet<br />
system.<br />
- I <strong>Landskrona</strong> gäller det främst området<br />
Fregatten, söder om Öresundsparken, säger<br />
David Malm.<br />
Fjärrvärmen är det bästa uppvärmningssystemet,<br />
menar han. Det är flexibelt<br />
och kan ta vara på energi från<br />
många källor. Fjärrvärmen kan matas<br />
med spillvärme från industrin, använda<br />
metangas från deponier och biogasanläggningar<br />
eller framställa energi<br />
genom förbränning av skogsbrukets<br />
avverkningsrester.<br />
- Detta gäller befintlig bebyggelse, säger<br />
David Malm. Nya hus bör byggas täta och<br />
om fjärrvärme då inte lönar sig att dra<br />
fram, finns exempelvis solvärme som alternativ.<br />
Solfångare har funnits ett tag och har<br />
blivit relativt ekonomiska, till stor del<br />
tack vare statliga bidrag. Det är en i<br />
grunden enkel teknik som värmer varmvatten.<br />
Den passar utmärkt i passivhus<br />
där boende använder lika mycket<br />
varmvatten som i traditionellt byggda<br />
hus. Beroende på hur tätt huset är<br />
byggt, kan värmesystemet även kom-<br />
Miljöredovisning, <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong> <strong>2007</strong> - Fysisk planering<br />
pletteras med en pelletspanna som i<br />
princip bara behövs på vintern.<br />
- I hus med direktverkande el bör man<br />
fundera på en solvärmeanläggning till sin<br />
varmvattenberedare, när man ändå måste<br />
byta ut den, säger David Malm. I och med<br />
att elpriset förväntas stiga, är solfångare<br />
alltmer ekonomiskt.<br />
I framtiden blir även solceller realistiska<br />
alternativ men är ännu för dyra,<br />
trots statliga bidrag på upp till 70 procent.<br />
David Malm tror på ett framtida samhälle<br />
utan kärnkraft, med stora energibesparingar,<br />
utvecklad vindkraft och<br />
31<br />
utbyggnad av kraftvärmeverken som<br />
producerar både värme och el.<br />
- I dag tänker man i de banorna, säger<br />
han. I ett kraftvärmeverk utnyttjar man<br />
bränslet på bästa sätt. Tänk om alla kraftverk<br />
i framtiden är kopplade till ett fjärrvärmenät<br />
och utnyttjar biogas från<br />
rötanläggningar.<br />
Tipsfråga 5<br />
Vilket är enligt David Malm det bästa<br />
uppvärmningssystemet?<br />
1. Direktvärme<br />
X. Vedeldning<br />
2. Fjärrvärme
Miljötillståndet<br />
Luftkvalitetsmätningar i <strong>Landskrona</strong><br />
Bly i grönkål och sallat<br />
Faktaruta<br />
Hälsoeffekter<br />
Bly kan orsaka skador på nervsystemet, njurar och hjärta/kärl.<br />
Effekter på naturmiljöer och material<br />
Vissa tungmetaller misstänks minska den mikrobiologiska<br />
aktiviteten i marken.<br />
Källor<br />
Lokala industriutsläpp samt intransport av förorenad<br />
luft.<br />
Sedan 1981 har sallat och grönkål odlats i<br />
<strong>Landskrona</strong> för bestämning av blyhalter. Medelvärdet<br />
för blyhalten i sallat var under året <strong>2007</strong><br />
0,20 mg/kg mätt i färskvikt. Medelvärdet för jämförbara<br />
platser år <strong>2007</strong> var det högsta sedan<br />
1993. Detta kan troligen förklaras av att på provplatsen<br />
Tegelbruksgatan, nära industriområdet,<br />
var blyhalten mer än dubbelt så hög som gränsvärdet.<br />
Gränsvärdet för halten bly i sallat och grönkål är 0,30<br />
mg/kg och är fastställt genom EG-förordning.<br />
Medelvärdet för bly i grönkål odlad på jämförbara platser<br />
<strong>2007</strong> var 0,34 mg/kg. 2006 var medelvärdet för bly i grön-<br />
Miljöredovisning, <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong> <strong>2007</strong> - Miljötillståndet<br />
kål 0,73 mg/kg, dvs mer än dubbelt så högt som gränsvärdet.<br />
Blyhalterna i grönkål har varierat kraftigt mellan mätåren.<br />
Trenden visar att blyhalterna i grönkål minskat sedan mätningen<br />
startade 1981. Dock kvarstår rekommendationerna<br />
att inte odla grönkål i <strong>kommun</strong>en.<br />
Grönkålsodling.<br />
32
Bly i gräs<br />
Miljöredovisning, <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong> <strong>2007</strong> - Miljötillståndet<br />
På sju platser i <strong>kommun</strong>en utförs undersökningar av bly<br />
och andra metaller i odlat gräs. Gräs placeras ut på sju olika<br />
platser i <strong>Landskrona</strong> och klipps var 14:e dag. Undersökningen<br />
ger ett mått på blyinnehållet i luften.<br />
Medelvärdet för bly i <strong>Landskrona</strong> har successivt minskat<br />
från starten 1987 till 2001. Åren 2002, 2003 och 2004 var<br />
halterna för bly förvånansvärt höga. Från 2005 var halterna<br />
väsentligt lägre, nästan nere i nivå med värdena innan 2002.<br />
33<br />
Medelvärdet för samtliga 32 mätplatser i <strong>Landskrona</strong> <strong>2007</strong><br />
är 24 mg/g jämfört med 32 mg/g 2006 och 23 mg/g 2005.<br />
Det brukar vara ett par mätstationer som drar upp medelvärdet<br />
och det är de som är närmast utsläppskällorna på industriområdet.<br />
Bly i nedfallande stoft vid Boliden<br />
Bergsöe<br />
När det gäller tungmetaller är det främst blyets hälsoeffekter<br />
som är aktuella. Nedfallet av bly i <strong>Landskrona</strong> har undersökts<br />
sedan 1988. Syftet med undersökningen är dels att<br />
övervaka mängderna av olika metaller i fallande stoft samt<br />
dess spridning. Efter 1989 sjönk nedfallet kraftigt men har<br />
därefter legat kvar på ungefär samma nivå. Branden i Boliden<br />
Bergsöes batterilager 2001 orsakade en kraftig ökning<br />
av nedfallet. Nedfallet av bly nära Boliden Bergsöe AB,<br />
var under <strong>2007</strong> ca 60 gånger högre än vid mätstationen<br />
på andra sidan av staden (bakgrund). Nedfallet i<br />
<strong>Landskrona</strong> är ca 10 gånger större än i Malmö.
Partiklar PM 10<br />
Faktaruta<br />
Hälsoeffekter<br />
Långtidsexponering för partiklar bedöms bidra till flera<br />
tusen dödsfall i förtid årligen i hjärt- och kärlsjukdomar<br />
och lungsjukdomar i Sverige. Även lungfunktionen påverkas<br />
negativt. Korttidsexponering har samband med<br />
dödlighet och inläggning på sjukhus.<br />
Effekter på naturmiljöer och material<br />
Partiklar kan påskynda korrosion av metaller och skada<br />
kulturföremål.<br />
Källor<br />
Vägtrafiken är en viktig källa till både grövre och finare<br />
partiklar. Energiproduktion, uppvärmning, industrier<br />
bidrar samt naturliga källor. Källa: IVL- rapport, B1667<br />
PM10 utgör partiklar som är mindre än en hundradels<br />
(1/100) mm i diameter.<br />
<strong>Landskrona</strong> mäter partiklar dels i takhöjd (urban bakgrund)<br />
på polishusets tak och dels i gaturum på Eriksgatan<br />
vid Hvilan där många människor vistas.<br />
För att skydda människors hälsa får antalet dygn med<br />
partiklar (PM10) inte överskrida miljökvalitetsnormen<br />
50 µg/m3 i utomhusluft mer än 35 dygn under ett kalenderår.<br />
I <strong>Landskrona</strong> gaturum överskeds denna gräns 10 dygn under<br />
vinterhalvåret (okt-mars) och 3 dygn i den urbana bakgrunden.<br />
Det ska noteras att det saknas 20 dygn under januari<br />
för båda stationerna p g a datakrasch hos IVL.<br />
Miljöredovisning, <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong> <strong>2007</strong> - Miljötillståndet<br />
PM10 har mätts dagligen i gaturummet, d v s året om sedan<br />
år 2004. För år 2006 överskreds miljökvalitetsnormen för<br />
PM10 (50 µg/m3) i gaturummet under 25 dygn. Årsmedelvärdet<br />
för år 2006 var 28 µg/m3. I statistiken saknas en månads<br />
mätningar för gaturummet i januari/februari 2006 p g<br />
a att mätfilter kom bort på posten. Dygnen med överskridande<br />
över miljökvalitetsnormen i gaturummet var förutom<br />
under vintermånaderna även fördelade under framförallt<br />
april, i början av maj och i slutet av september.<br />
Tabell. PM10 mätningar i <strong>Landskrona</strong> gaturum, kalenderår.<br />
34<br />
Kalenderår Antal dygns-medelvärde<br />
> 50 µg/m 3 (miljökvalitetsnorm som<br />
inte får överskridas mer än 35 dygn)<br />
2004 10<br />
2005 21<br />
2006 25<br />
Kvävedioxid<br />
Faktaruta<br />
Hälsoeffekter<br />
Försämrar lungfunktion och kan förvärra astma. Kvävedioxid<br />
är en indikator för trafikens utsläpp och samband<br />
finns mellan sjuklighet och kvävedioxid i<br />
omgivningsluften. Kväveoxider bidrar till bildande av<br />
marknära ozon.<br />
Effekter på naturmiljöer och material<br />
Övergödning av hav, sjöar, vattendrag och mark. Bidrar<br />
till försurning samt skador på växtligheten genom<br />
bildande av ozon. Bidrar till korrosion och nedbrytning<br />
av kulturföremål.<br />
Källor<br />
Tidigare främst från bilavgaser. Betydande utsläpp från<br />
arbetsmaskiner, uppvärmning, industrier och energiproduktion.<br />
Källa: IVL- rapport, B1667<br />
Kvävedioxid (NO2) har mätts i urban bakgrund (tätortsluft<br />
i takhöjd) i <strong>Landskrona</strong> sedan 1988. NO2-halterna har uppvisat<br />
en nedåtgående trend sedan starten vilket framgår av<br />
figuren. Kvävedioxid har också mätts i gaturummet sedan<br />
2002. Mätningarna visar att miljökvalitetsnormen och den<br />
övre utvärderingströskeln underskrids (d v s där mätkrav<br />
föreligger) både för dygn och för år i gaturummet.<br />
Vinterhalvårsmedelvärdet för NO2 var under vinterhalvåret<br />
06/07; 13 µg/m3 i den urbana bakgrunden<br />
och 15 µg/m3 i gaturummet vilket kan jämföras med 6<br />
µg/m3 på bakgrundsstationen Vavihill på Söderåsen<br />
och miljökvalitetsnormen 40 µg/m3 (årsmedelvärde).<br />
I gaturummet är det s k "aktiv" mätning med dygnsmedelvärden<br />
medan det i bakgrunden är s k "passiv" mätning<br />
med diffusionsprovtagning på månadsbasis.
Sot<br />
Sot har mätts i <strong>Landskrona</strong> tätort sedan 1973. Vinterhalvårsmedelvärdet<br />
för sot var under vinterhalvåret 2006/07 i<br />
gaturummet 4 µg/m 3. Som en jämförelse var vinterhalvårsmedelvärdet<br />
för sot på Vavihills mätstation i Skåne 3<br />
µg/m 3.<br />
Svaveldioxid<br />
Miljöredovisning, <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong> <strong>2007</strong> - Miljötillståndet<br />
Faktaruta<br />
Hälsoeffekter<br />
Ökning av besvär och luftvägssjukdomar vid höga halter.<br />
Svaveldioxid som luftförorening har i Sverige<br />
knappast längre någon betydelse ur hälsosynpunkt.<br />
Effekter på naturmiljöer och material<br />
Försurning av sjöar, vattendrag och skogsmark. Korrosion<br />
och nedbrytning av kulturföremål.<br />
Källor<br />
Främst uppvärmning, energiproduktion, utsläpp från<br />
industrier och sjöfart. Källa: IVL- rapport, B1667<br />
Svaveldioxidhalterna i <strong>Landskrona</strong> har minskat kraftigt och<br />
vinterhalvårsmedelvärdena är idag endast ca 10 % av de<br />
halter som uppmättes under 1970- och 1980-talen. Orsaken<br />
beror på minskat svavelinnehåll i drivmedel och eldningsolja.<br />
Utbyggnaden av fjärrvärme med en minskande<br />
35<br />
uppvärmning med eldningsolja har också stor betydelse för<br />
de minskade svaveldioxidhalterna i luften.<br />
Vinterhalvårsmedelvärdet för svaveldioxid (SO2), baserat<br />
på passiva månadsmätningar, var 1,5 µg/m3 i den<br />
urbana bakgrunden vilket kan jämföras med vinterhalvårsmedelvärdet<br />
0,7 µg/m3 på Vavihills mätstation<br />
och miljömålet 5 µg/m3. Tipsfråga 6<br />
Vad har högst blyhalt?<br />
1. Grönkål<br />
X. Sallat<br />
2. Äpplet<br />
Luftföroreningar.
Bensen<br />
Faktaruta<br />
Hälsoeffekter<br />
Bensen kan orsaka cancer, främst leukemi. VOC (bensen,<br />
eten och butadien) bidrar sannolikt till några extra<br />
cancerfall per år i Sverige.<br />
Effekter på naturmiljöer och material<br />
Indirekt skador på växter och material genom att VOC<br />
bidrar till bildning av ozon.<br />
Källor<br />
Främst bilavgaser. Vedeldning, utsläpp från industrier,<br />
arbetsmaskiner och användning av hushållsprodukter<br />
är viktiga källor. Källa: IVL- rapport, B1667<br />
Under vinterhalvåret 2006/07 och sommaren 2006<br />
mättes flyktiga organiska kolväten (VOC) i <strong>Landskrona</strong><br />
i gaturum. Vinterhalvårsmedelvärdet (1,5 µg/m 3)<br />
för bensen i gaturum underskrider med stor marginal<br />
miljökvalitetsnormen för bensen (5 µg/m 3) som ska<br />
vara uppfylld år 2010. Även den undre utvärderingströskeln<br />
(2 µg/m 3) underskrids för vinterhalvår. Resultatet ligger<br />
dock över generationsmålet för Sverige som ska nås senast<br />
år 2020 (1 µg/m 3, årsmedelvärde). Under<br />
sommarhalvåret 2006 var bensenhalten i <strong>Landskrona</strong> gaturum<br />
lägre (0,7 µg/m 3).<br />
Miljöredovisning, <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong> <strong>2007</strong> Miljötillståndet<br />
36<br />
Marknära ozon<br />
Faktaruta<br />
Hälsoeffekter<br />
Korttidsexponering för ozon har samband med dödlighet<br />
och inläggning på sjukhus och kan förvärra astmabesvär.<br />
Ozon kan påverka lungfunktionen och orsaka<br />
inflammation. Långtidsexponering påverkar eventuellt<br />
lungornas tillväxt negativt men tycks ej påverka<br />
dödlighet eller förekomst av astma.<br />
Effekter på naturmiljöer och material<br />
Skördeförluster genom skador på grödor. Troligen<br />
också skador på träd och vilda växter. Nedbrytning av<br />
material som papper, plast, gummi och textilier.<br />
Källor<br />
Ozon är en sekundär luftförorening som bildas av kväveoxider<br />
och flyktiga organiska ämnen.<br />
Källa: IVL- rapport, B1667<br />
Ozon är en s k sekundär luftförorening som bildas då kväveoxider<br />
och kolväten reagerar under inverkan av solljus<br />
vilket gör att ozonhalterna är betydligt högre på sommarhalvåret.<br />
De uppmätta ozonhalterna var något lägre denna<br />
säsong (63 µg/m 3) beroende på att den senare delen av<br />
sommaren var solfattig. Det nya EU-direktivet till skydd<br />
för hälsa överskreds inte någon gång under sommarsäsongen<br />
(se www.oresundsluft.se).<br />
Tipsfråga 7<br />
Hur mycket högre är kvävedioxidhalterna i <strong>Landskrona</strong><br />
jämfört med Vavihill på Söderåsen?<br />
1. Dubbelt så högt<br />
X. 10 gånger så högt<br />
2. 100 gånger så högt
Luftmätningsutrustningen på Eriksgatan.<br />
Tipsfråga 8<br />
Kvävedioxidhalten i tätortsluften<br />
har sedan år 1988.<br />
1 ökat<br />
X. minskat<br />
2. inte förändrats<br />
Europa, Sverige & Skåne<br />
Europa<br />
Sverige tillhör de länder i Europa<br />
som har de lägsta halterna av luftföroreningar<br />
i tätorter. Vissa dagar kan<br />
dock halterna av partiklar vara mycket<br />
höga, troligen på grund av kallt klimat<br />
och användningen av dubbdäck<br />
samt halkbekämpande medel.<br />
Årsmedelvärdet för länder i Europa<br />
söder om Norden för PM10 och NO2<br />
Miljöredovisning, <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong> <strong>2007</strong> - Miljötillståndet<br />
<strong>Landskrona</strong>luften jämfört med andra städer<br />
är mellan 20-40 µg/m3 i urban bakgrund<br />
d v s i tätortsluft i takhöjd. I<br />
svenska tätorter är årsmedelvärdet i<br />
bakgrundsluften 10-20 µg/m3 omräknat<br />
från vinterhalvårsvärden. I gaturum<br />
är årsmedelvärdena vanligtvis<br />
högre. I <strong>Landskrona</strong> gaturum var det<br />
faktiska årsmedelvärdet för PM10 28<br />
µg/m3 under kalenderår 2006.<br />
Sverige och Skåne<br />
<strong>Landskrona</strong> urbana bakgrundsluft d<br />
v s tätortsluft i takhöjd har jämförts<br />
37<br />
med några andra städers bakgrundsluft.<br />
Vinterhalvårsmedelvärden av<br />
partiklar (PM10), kvävedioxid och<br />
svaveldioxid från mitten av 90-talet<br />
och framåt har studerats. Jämförelsen<br />
har gjorts genom att välja några<br />
orter som ingår i IVL:s urbanmätnät<br />
som är jämförbara räknat i befolkningsmängd<br />
(Trelleborg, Falkenberg<br />
och Karlskoga). Några större städer i<br />
Skåne (Malmö och Helsingborg) har<br />
också valts samt en mätstation som<br />
är opåverkad (Vavihill på Söderåsen).
Kvävedioxid<br />
Vinterhalvårsmedelvärdet för<br />
kvävedioxid har minskat genomgående<br />
i Sverige. I <strong>Landskrona</strong><br />
har halten i tätortsluften<br />
minskat och varit i nivå med<br />
några andra städer de senaste<br />
åren (Falkenberg och Karlskoga).<br />
Trelleborg har genomgående<br />
högre vinterhalvårsmedelvärden<br />
än de andra<br />
<strong>kommun</strong>erna i samma storleksordning,<br />
dock lägre än de<br />
större städerna Malmö och<br />
Helsingborg.<br />
Partiklar (PM10)<br />
Jämfört med några andra tätorter<br />
som har mätt partiklar<br />
och är jämförbara i befolkningsmängd<br />
med <strong>Landskrona</strong><br />
(Trelleborg och Karlskoga),<br />
har <strong>Landskrona</strong>s tätortsluft<br />
(bakgrund) höga vinterhalvårsmedelvärden<br />
för partiklar<br />
(PM10) sedan mätningar startade<br />
vinterhalvåret 2001/2002.<br />
De senaste tre åren är medelvärdena<br />
i Trelleborg i nivå med<br />
<strong>Landskrona</strong>. Anmärkningsvärt<br />
är att <strong>Landskrona</strong>s och<br />
Trelleborgs bakgrundsluft har<br />
högre vinterhalvårsmedelvärden<br />
jämfört med Malmös bakgrundsluft<br />
vid rådhuset.<br />
Svaveldioxid<br />
<strong>Landskrona</strong>s tätortsluft (bakgrund)<br />
har något högre vinterhalvårsmedelvärden<br />
för svaveldioxid<br />
jämfört med några<br />
andra tätorter som är jämförbara<br />
i befolkningsmängd och<br />
som har mätt svaveldioxid<br />
(Karlskoga och Falkenberg).<br />
Trelleborg har betydligt högre<br />
vinterhalvårsmedelvärde än de<br />
andra <strong>kommun</strong>erna, även jämfört<br />
med Malmö och Helsingborg.<br />
Sjöfarten är den troligaste<br />
orsaken till de högre<br />
vinterhalvårsmedelvärdena av<br />
svaveldioxid i Trelleborg.<br />
Miljöredovisning, <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong> <strong>2007</strong> - Miljötillståndet<br />
38
Vattenkvalitetsmätningar<br />
Vattendrag<br />
Saxån och Braån<br />
Bakgrund<br />
Saxån och Braån flyter ihop vid Häljarp<br />
strax innan de når Öresund.<br />
Avrinningsområdet berör stora delar<br />
av Eslöv, Kävlinge, <strong>Landskrona</strong><br />
och Svalövs <strong>kommun</strong>er. Åarna är<br />
likartade till sitt utseende och är<br />
båda kraftigt påverkade av omgivande<br />
jordbruksmark. De tillhör<br />
tillsammans med Råån de vattendrag<br />
som är mest belastade med näringsämnen<br />
i landet. Saxån-Braåns<br />
vattenvårdskommitté, som är ett<br />
samarbetsorgan för miljömyndigheterna<br />
i de berörda <strong>kommun</strong>erna, har<br />
sedan mitten av 1970-talet bedrivit<br />
ett omfattande kontrollprogram.<br />
Vattenkvaliteten mäts regelbundet i<br />
10 punkter och omfattar bl a av kväve,<br />
fosfor, syrehalter, pH, grumlighet,<br />
suspenderat material, totalt<br />
organiskt kol, metaller och bekämpningsmedel.<br />
Med hjälp av beräknad<br />
vattenföring under året kan transporten<br />
av olika ämnen ut i Öresund<br />
beräknas.<br />
Vattendragen kantas av värdefulla<br />
och vackra naturmarker och åarna<br />
har därmed också stora natur- och<br />
rekreationsvärden. Fritidsfisket är<br />
också tämligen omfattande.<br />
År <strong>2007</strong> var som bekant ett nederbördsrikt<br />
år och därmed var också<br />
transporten stor av både kväve och<br />
fosfor ut i Öresund. Halterna av både<br />
kväve och fosfor var dock lägre än<br />
många tidigare år och det finns tydliga<br />
tecken på att halterna sjunker för fosfor<br />
och även i viss mån för kväve.<br />
Generellt är halterna av syre gott och<br />
den omgivande jordbruksmarken gör<br />
att försurningsrisken är liten, pH som<br />
är ett mått på vattnets surhet visar att<br />
vattnet blir mindre surt.<br />
I och med den omfattande nederbörden<br />
har erosionen och därmed grum-<br />
Miljöredovisning, <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong> <strong>2007</strong> - Miljötillståndet<br />
Karta över provtagningspunkter i Saxån-Braån.<br />
pH i Saxån-Braån har stigit.<br />
Kväve och fosfor i Saxån visar nedgående trender.<br />
ligheten varit högre än tidigare år. Halterna<br />
av metaller har liksom tidigare år<br />
varit låga eller måttliga. Nära mynningen<br />
av Saxån har kommittén mätt halterna<br />
av bekämpningsmedelsrester sedan<br />
mitten av 1980-talet.<br />
39<br />
Högsta halterna av bekämpningsmedelsrester<br />
uppmättes i juni liksom oftast<br />
även tidigare år. 32 olika substanser<br />
kunde bestämmas och spår av<br />
ytterligare 17 substanser registrerades.<br />
De flesta tillhör gruppen ogräsbekämpningsmedel.
Bottenfaunaprovtagningen i Saxån-Braån omfattar bara<br />
fem lokaler. Bedömningarna av föroreningspåverkan var<br />
att lokalerna vid Svalövsbäcken och Välabäcken var betydligt<br />
påverkade av föroreningar medan Braån vid Asmundtorp<br />
och Långgropen norr om Eslöv bedömdes som svagt<br />
påverkade och Saxån vid Saxtorp som obetydligt påverkad.<br />
Ingen av lokalerna bedömdes vara mer påverkade än jämfört<br />
med 2005.<br />
Ytterligare information finns på vattenorganisationernas<br />
hemsidor.<br />
Värdena visar att transporterna av näringsämnena fosfor<br />
och kväve från vattendraget Saxån-Braån ut till Öresund<br />
har reducerats under de senaste 20 åren.<br />
Miljöredovisning, <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong> <strong>2007</strong> - Miljötillståndet<br />
Råån<br />
Bakgrund<br />
Råån avvattnar ett område på 193 km2. Den rinner upp i<br />
Svalövs <strong>kommun</strong>, vidare genom Tågarp in i Helsingborgs<br />
<strong>kommun</strong>, bildar gräns mot <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong>,<br />
fångar upp Tjutebäcken från Bjuvs <strong>kommun</strong> för att till<br />
sist ha sitt utlopp vid Råå i Öresund. Avrinningsområdet<br />
för Råån omfattar delar av Bjuv, Svalöv, Helsingborg<br />
och <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong>er.<br />
Rååns omgivningar är ett populärt naturområde för<br />
många. På de bördiga jordarna inom Rååns avrinningsområde<br />
bedrivs också ett jordbruk som är av stor betydelse<br />
för livsmedelsproduktionen. Den storskaliga<br />
förändringen av vattenbalansen i landskapet har inneburit<br />
höga näringsämnestransporter, förlorade naturmiljöer<br />
och arter. Sedan mitten av 1980-talet har<br />
<strong>kommun</strong>erna samarbetat om ett kontrollprogram för<br />
vattenkvaliteten i vattendraget. Kontrollprogrammet har<br />
i huvudsak inriktat sig på halterna av kväve, fosfor och<br />
totalt organiskt kol (TOC). Kväve och fosfor speglar påverkan<br />
av näringsämnen som i huvudsak kommer från<br />
åkermarkerna. TOC anger mängden av organiskt kol<br />
som kommer från levande och döda växter och djur men<br />
även från andra källor som t ex gödselanläggningar och<br />
enskilda avlopp.<br />
I Råån har man sedan år 2000 ett omfattande kontrollprogram<br />
för livet i vattendraget. Man kontrollerar<br />
sammansättningen av bottendjuren på elva lokaler i både<br />
huvudfåran och biflödena.<br />
Totalt transporterades 630 ton totalkväve, 7,3 ton totalfosfor<br />
och 370 ton TOC ut från Råån till Öresund under <strong>2007</strong>.<br />
Transporterna av totalkväve, totalfosfor och kol (TOC) var<br />
störst under högflödesmånaderna januari och juli. Under<br />
dessa månader transporterades 46-47% av årets<br />
TOC-mängd och totalkvävemängd och 59 % av fosformängden<br />
ut till Öresund.<br />
Under juli månad kom stora mängder nederbörd som gav<br />
mycket höga flöden. Till exempel i vecka 27 i juli då flödet<br />
var extremt högt 9 miljoner m3, skedde de i särklass största<br />
transporterna av kväve, fosfor och TOC. Enbart transporten<br />
av fosfor denna vecka var 15 % av årets totala transportmängd.<br />
De totala ämnestransporterna av totalkväve,<br />
totalfosfor och TOC <strong>2007</strong> var högre än medel för åren<br />
1988-2006. Transporten av fosfor var även högre än transporten<br />
2006. Däremot transporterades mindre mängd totalkväve<br />
och TOC <strong>2007</strong> än under 2006. I en jämförelse<br />
med år 1994 då flödet var ungefär lika högt som <strong>2007</strong> transporterades<br />
mindre mängder av både kväve, fosfor och<br />
TOC ut till Öresund från Råån år <strong>2007</strong>.<br />
Totalt hittades över 80 olika arter av bottendjur i undersökningarna.<br />
Några av dem var sällsynta och rödlistade. Genom<br />
att titta på artsammansättningen kan man dra<br />
slutsatser om vattenkvaliteten.<br />
40
Provtagning av bottenfauna i Råån.<br />
Tipsfråga 9<br />
Hur har näringsämnestransporten<br />
från Saxån-Braån ut i Öresund förändrats<br />
sedan 1980?<br />
1. Kvävetransporten har minskat<br />
och fosfortransporten ökat<br />
X. Både kväve- och fosfor transporten<br />
har ökat<br />
2. Både kväve- och fosfor transporten<br />
har minskat<br />
Miljöredovisning, <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong> <strong>2007</strong> - Miljötillståndet<br />
41
Kustvattenkontroll<br />
Bakgrund<br />
Övergödning, miljögifter och utfiskning utgör idag de<br />
största miljöproblemen i våra kustvatten. På sikt kommer<br />
även en ökande växthuseffekt att påverka hydrografin<br />
och artsammansättningen i våra kustvatten.<br />
Orsaken till övergödning är främst näringsämnen som<br />
fosfor och kväve från avlopp och näringsämnen som<br />
transporteras från åkermarker till havet via vattendrag<br />
och dräneringar. Under flera decennier, ända fram till<br />
1980-talet, steg näringshalterna markant i både Västerhavet<br />
och egentliga Östersjön. Den främsta orsaken var<br />
en snabbt tilltagande näringstillförsel från kringliggande<br />
jordbruksområden.<br />
Till följd av övergödningen ökar algblomningar, speciellt<br />
trådformiga arter under våren. Dessa alger leder normalt<br />
till ökade bakteriehalter och därmed sämre badvattenkvalitet.<br />
Miljöövervakning<br />
Den massiva blomningen av blågröna bakterier i Östersjön<br />
och Öresund under sommaren 2006 upprepades inte under<br />
år <strong>2007</strong>. Det krävs perioder med varmt och lugnt väder<br />
för att en massförekomst av blågröna bakterier ska kunna<br />
utvecklas. En kall och regnig sommar under det gångna<br />
året medförde, att algblomningar av de potentiellt giftiga<br />
arterna uteblev.<br />
Näringsämnen<br />
För att kunna studera förändringar i miljön och se om miljöåtgärder<br />
får önskad effekt krävs långvarig och konsekvent<br />
genomförd provtagning. Mitt i Öresund utanför ön<br />
Ven har svenska SMHI och danska DMU (Danmarks<br />
Miljöredovisning, <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong> <strong>2007</strong> - Miljötillståndet<br />
Miljøundersøgelser) mätt halter av näringsämnena kväve<br />
och fosfor sedan 1970-talet. Tyvärr har kontinuiteten i mätningarna<br />
varit varierande men trots detta kan trender skönjas.<br />
Liksom i vattendragen kan man se sjunkande halter av både<br />
kväve och fosfor i ytvattnet.<br />
Totalfosfor och totalkväve i ytvattnet vid Ven.<br />
42
Syret i bottenvattnet minskar<br />
Syrehalter i bottenvattnet avgör om bottenlevande organismer<br />
kan överleva. I samband med en hög växtproduktion i<br />
våra kustvatten har halter organiskt material på och i havsbottnarna<br />
ökat. När organiskt material bryts ned av bakterier<br />
förbrukas det syre. Vid höga bakterieaktiviteter kan syrehalter<br />
sjunka till alarmerande nivåer. Vid halter 2 ml/l<br />
lämnar rörliga organismer området och stationära organismer<br />
utsätts för kraftig syrestress. Under 2 ml/l kan<br />
bottenorganismer dö.<br />
Trenden för de lägsta syrehalterna är nedgående. Under senare<br />
delar av 1980-talet och framåt har bottenorganismerna<br />
periodvis slagits ut i områden med syrebrist. Denna utveckling<br />
har skett trots att halter av näringsämnena kväve<br />
och fosfor har sjunkit i ytvattnet.<br />
Som i alla biologiska system finns det dock en viss tröghet<br />
och förhoppningsvis medför minskade halter av näringsämnen<br />
på sikt en lägre växtproduktion och därmed även<br />
mindre mängder organiskt material som ansamlas i och på<br />
sedimenten.<br />
Badvattenkvaliteten beror också på<br />
vädret<br />
Miljöredovisning, <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong> <strong>2007</strong> - Miljötillståndet<br />
Diagrammet visar de lägsta syrehalterna i bottenvattnet mellan olika<br />
år samt trenden för de lägsta halterna. Det röda området i diagrammet<br />
visar syrehalter 2 ml/l eller lägre vilket utgör gränsvärdet där rörliga<br />
organismer lämnar området och stationära utsätts för syrestress.<br />
Varje badsäsong kontrolleras badvattnet med avseende på<br />
olika typer av bakterier, vattentemperaturer och om badplatsen<br />
har en blå flagg (EU:s kvalitetsnorm) även pH,<br />
grumlighet m.m. I <strong>Landskrona</strong> finns 10 allmänna badplatser,<br />
sju på fastlandet och tre på Ven. Av dessa är nu nio<br />
stycken klassade som EU-bad d v s har minst 75-100 badande<br />
per dag och omfattas av EG-direktivet. Badsäsongen<br />
är i södra Sverige fastställd till 15/6 - 15/8.<br />
43<br />
Sammantaget togs det 79 st badvattenprover under <strong>2007</strong><br />
varav 27 bedömdes som tjänliga med anmärkning och 5<br />
som otjänliga. Det innebär att ca 62 % av proven var tjänliga,<br />
34 % tjänliga med anmärkning och 6 % otjänliga. Proverna<br />
har tagits varannan vecka och oftare när prov visat sig<br />
vara otjänliga eller tjänliga med anmärkning. Anledningen<br />
till att så pass många badvattenprov visat tjänligt med anmärkning<br />
eller otjänliga var troligen p g a att sommaren<br />
<strong>2007</strong> var väldigt nederbördsrik och många <strong>kommun</strong>er hade<br />
problem med dåliga badvattenprover.<br />
Regn i så stora mängder medför mycket ytvattenavrinning,<br />
vilket för med sig bakterier ut i havet, som i sin tur resulterar<br />
i dåliga badvattenprov. Under badsäsongen <strong>2007</strong> drabbades<br />
<strong>Landskrona</strong> badstränder ej av någon algblomning,<br />
p g a att sommarvädret ej varit varmt nog under en längre<br />
period.<br />
Andelen av alla badvattenprov som fick betyget "tjänligt med<br />
anmärkning" och "otjänligt". Den regniga sommaren år <strong>2007</strong><br />
återspeglas i flera badvattenprov som fick dåliga betyg.<br />
Tipsfråga 10<br />
Vad tros vara orsaken till att många badvattenprover visade<br />
tjänligt med anmärkning eller otjänligt under sommaren<br />
<strong>2007</strong>?<br />
1. Det var en sommar med mycket nederbörd<br />
X. Det var ovanligt många som badade<br />
2. Det var en mycket varm sommar
En unik undersökning av bekämpningsmedel<br />
Undersökning av<br />
100 brunnar i<br />
<strong>Landskrona</strong><br />
Bakgrund<br />
Dricksvatten är vårt viktigaste livsmedel.<br />
I Sverige använder 1,2 miljoner<br />
permanentboende vatten från<br />
egen brunn. I <strong>Landskrona</strong> är det<br />
uppskattningsvis ca 1 000 hushåll<br />
som har egen vattenförsörjning och<br />
det är få som kontrollerar sitt vatten<br />
regelbundet.<br />
I ett tillsynsprojekt har miljönämnden<br />
undersökt vattnet i<br />
100 brunnar för att få en bild<br />
av hur dricksvattnet är för de<br />
<strong>kommun</strong>invånare som inte har<br />
<strong>kommun</strong>alt dricksvatten. Av<br />
störst intresse var att få veta<br />
hur stort problemet är med kemiska<br />
bekämpningsmedel i<br />
<strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong>.<br />
Hälften av brunnarna<br />
"otjänliga"<br />
Proverna från de 100 brunnarna skickades<br />
till analys för att få veta halten av<br />
nitrat och nitrit, bakterier och kemiska<br />
bekämpningsmedel. Dricksvattnet i<br />
närmare hälften av de undersökta<br />
brunnarna fick den samlade bedömningen<br />
"otjänligt" (46 st av 100). Enligt<br />
Socialstyrelsens allmänna råd om<br />
försiktighetsmått för dricksvatten<br />
(SOSFS 2003:17) innebär "otjänligt"<br />
att åtgärder bör vidtas som säkerställer<br />
kvaliteten.<br />
Kemiska<br />
bekämpningsmedel - ett<br />
problem<br />
Betydande mängder kemiska bekämpningsmedel<br />
används inom jordbruket,<br />
främst mot ogräs men även mot<br />
svamp, insekter och kvalster. Kemiska<br />
bekämpningsmedel används också<br />
inom trädgårdsnäringen, på banvallar,<br />
industritomter, golfbanor och på<br />
idrottsplatser och hårdgjorda ytor.<br />
Miljöredovisning, <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong> <strong>2007</strong> - Miljötillståndet<br />
Även privatpersoner använder kemiska<br />
bekämpningsmedel i relativt<br />
omfattande mängder i trädgårdar och<br />
fritidshus mot t ex myror och ogräs i<br />
gräsmattor. Kemiska bekämpningsmedel<br />
som används kan lagras i marken<br />
och hittas flera år senare i grundvatten<br />
och dricksvatten. De enskilda<br />
bekämpningsmedlens toxicitet, d v s<br />
den skadliga effekten på människors<br />
hälsa, varierar från substans till<br />
substans.<br />
Hur många brunnar innehåller<br />
kemiska bekämpningsmedel?<br />
Rester av kemiska bekämpningsmedel<br />
i dricksvattnet hittades i 43 brunnar av<br />
100 i <strong>Landskrona</strong>. I mer än en tredjedel<br />
av brunnarna (35 st av 100) återfanns<br />
kemiska bekämpningsmedel i<br />
sådana halter att dricksvattnet bedöms<br />
vara "otjänligt" (>0,10 µg/l).<br />
Vilka bekämpningsmedel finns i<br />
dricksvattnet?<br />
13 olika restsubstanser från kemiska<br />
bekämpningsmedel påvisades i dricksvattnet.<br />
Den överlägset vanligaste<br />
restsubstansen, som återfanns i de<br />
flesta brunnar med kemiska bekämpningsmedel,<br />
var BAM (2,6-diklorbensamid)<br />
som är en nedbrytningsprodukt<br />
av diklobenil. Diklobenil kan<br />
bindas hårt till marken och ligga kvar<br />
flera år efter att användandet upphört<br />
och kan läcka till dricksvatten och<br />
grundvatten. Den näst vanligaste substansen<br />
var atrazin. Diklobenil och<br />
atrazin härstammar från preparat som<br />
bl a har använts för totalbekämpning<br />
av ogräs på t ex grusade gångar, gårdsplaner<br />
och på banvallar. Totex Strö är<br />
exempel på ett sådant preparat som<br />
var godkänt mellan åren 1967 och<br />
1989 och som även användes av privatpersoner.<br />
Det finns idag inga godkända preparat<br />
innehållande dessa ämnen. Rester av<br />
preparatet Roundup som används<br />
mycket idag för ogräsbekämpning av<br />
bl a privatpersoner återfanns i 4<br />
brunnar och i 3 av brunnarna i sådana<br />
halter att dricksvattnet räknas som<br />
"otjänligt". Övriga restsubstanser av<br />
kemiska bekämpningsmedel som hittades<br />
i brunnarna i undersökningen,<br />
visas i tabellen i slutet på detta avsnitt.<br />
Av 100 brunnar var 35 otjänliga på grund av för höga halter bekämpningsmedel och i ytterligare<br />
8 brunnar hittades rester av bekämpningsmedel.<br />
44<br />
Det finns en risk att det uppstår oförutsägbara<br />
kombinationseffekter när<br />
man får i sig flera olika kemiska bekämpningsmedel<br />
samtidig. Dricksvattnet<br />
i 14 brunnar innehöll mer än en<br />
restsubstans från kemiska bekämpningsmedel.<br />
Som mest återfanns 8 olika<br />
restsubstanser i dricksvattnet i en<br />
och samma brunn, med en sammanlagd<br />
halt på 2,83 µg/l.<br />
Var hittades kemiska bekämpningsmedel?<br />
Övervägande del av brunnarna, vars<br />
dricksvatten innehöll kemiska bekämpningsmedel,<br />
är belägna på gårdsplanen<br />
och är grävda brunnar med ett<br />
djup på mellan 3 och 10 meter och har<br />
stenklädda väggar (tegel, gråsten och<br />
kalksten). Många brunnar är anlagda<br />
för länge sedan och har anor från början<br />
av 1900-talet och några är från<br />
1700- och 1800-talet.<br />
Rester av kemiska bekämpningsmedel<br />
återfanns även i 6 st borrade brunnar<br />
med brunnsdjup på mellan 20 och 100<br />
meter och i några fall i höga halter.
Av de 43 brunnar, vars<br />
dricksvatten innehöll kemiska<br />
bekämpningsmedel, är<br />
betydligt större andel brunnar<br />
belägna i moränlera, lera<br />
och morän jämfört med<br />
brunnar belägna i sand och<br />
sand från isälvsediment.<br />
Samband nitrat och kemiskabekämpningsmedel<br />
Samtliga brunnar med påvisade<br />
halter kemiska bekämpningsmedel<br />
i dricksvattnet<br />
hade också påvisade nitrathalter.<br />
I 28 av de 43 brunnar<br />
där kemiska bekämpningsmedel<br />
påvisades klassas nitrathalterna<br />
som "hög halt"<br />
och "mycket hög halt" för<br />
grundvatten enligt Naturvårdsverkets<br />
rapport 4915<br />
"Bedömningsgrunder för<br />
miljökvalitet i grundvatten".<br />
Kemiska bekämpningsmedel,<br />
verksam beståndsdel<br />
BAM (2,6-diklorbensamid)<br />
Miljöredovisning, <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong> <strong>2007</strong> - Miljötillståndet<br />
Antal<br />
brunnar<br />
Högsta uppmätta<br />
halt (µg/l)<br />
45<br />
Användningsområde<br />
37 2,30 Totalbekämpningsmedel (t ex preparatet ”Totex Strö”, klass 3)<br />
för grusade gångar, gårdsplaner, banvallar, industriområden<br />
mm. Användningsförbud sedan början 90-talet<br />
Atrazin 9 0,68 se ovan<br />
Destylatrazin 9 0,76 se ovan<br />
Desisopropylatrazin 4 0,15 se ovan<br />
Bentazon 7 0,40 Mot ogräs i odlingar av bl a vall och ärt (klass 2)<br />
AMPA, Glyfosfat 3 0,20 Mot bl a ogräs i trädgårdar och på allmänna platser (t ex ”Roundup”,<br />
klass 3)<br />
Isoproturon 3 0,13 Mot ogräs i odlingar av stråsäd (klass 2)<br />
Klopyralid 3 0,15 Mot ogräs i odlingar av bl a stråsäd, lin och gräsfrövall (klass 2).<br />
Tidigare preparat bl a mot ogräs i gräsmattor (klass 3)<br />
Diklorprop 1 0,07 Mot örtogräs i odlingar av stråsäd och gräsfrö samt i slåttervall<br />
och betesvall på åkermark (klass 2)<br />
Terbutylazin 1 0,45 Inga godkända preparat. Mot bl a ogräs i odlingar av potatis<br />
och majs, i plantskolor och frukt- och bärodlingar. 1st klass<br />
3-preparat ”Gardoprim” användes till grusgångar och gårdsplaner<br />
Metazaklor 1 0,31 Mot ogräs i odlingar av kålväxter, potatis, raps och rybs (t ex<br />
preparatet ”Butisan”) (klass 2)<br />
Mecoprop 1 0,13 Mot ogräs i stråsäd och gräsvallar (klass 2)
Nitrat/nitrit<br />
Den största mänskliga källan för kvävetillförsel<br />
står jordbrukets gödsling<br />
för. I de fall enskilda avlopp använder<br />
grundvatten som recipient t ex vid infiltration<br />
kan grundvattenförekomsten<br />
påverkas lokalt och ge upphov till<br />
betydande nitrathalter. Gödsling av<br />
gräsmattor i villaträdgårdar och på<br />
golfbanor kan också ge upphov till<br />
förhöjda nitrathalter i grundvattnet.<br />
Dricksvattnet i 41 av brunnarna i undersökningen<br />
var anmärkningsvärda<br />
med avseende på nitrathalten varav 24<br />
st bedömdes som "tjänligt med anmärkning"<br />
(>20 mg/l) och 17 st "otjänligt"<br />
(>50 mg/l) enligt SOSFS<br />
2003:17.<br />
Endast en brunn i undersökningen<br />
hade anmärkningar på dricksvattnets<br />
nitrithalt med bedömningen "tjänligt<br />
med anmärkning". Detta är en brunn<br />
som är borrad och mer än 80 m djup<br />
och anmärkningen kan bero på syrebrist<br />
i vattnet.<br />
Bakterier<br />
Dricksvattnet i en tredjedel av brunnarna<br />
(33 st) bedömdes som "tjänligt<br />
med anmärkning", främst beroende på<br />
koliforma bakterier och totalantalet<br />
mikroorganismer, och mindre än en<br />
tiondel (8 st) bedömdes som "otjänligt".<br />
Endast i 7 brunnar påvisades<br />
e.coli-bakterier som visar på förorening<br />
från människor eller djur, t ex via<br />
avlopp eller gödsel. Om undersökningen<br />
utförts någon annan årstid då<br />
det inte var kallt och låg snö så skulle<br />
med största sannolikhet fler brunnar<br />
haft anmärkningar med avseende på<br />
bakterier.<br />
Tipsfråga 11<br />
Hur många av de 100 undersökta<br />
brunnarna innehöll rester av kemiska<br />
bekämpningsmedel?<br />
1.0st<br />
X. 43 st<br />
2. 75 st<br />
Miljöredovisning, <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong> <strong>2007</strong> - Miljötillståndet<br />
Grundvattenkontroll<br />
Den årliga grundvattenkontrollen<br />
genomfördes i början av december<br />
under år <strong>2007</strong> i 7 provpunkter (6 jordlagerbrunnar<br />
och ett grundvattenrör).<br />
Samtliga provpunkter analyserades<br />
med avseende på kemiska bekämpningsmedel,<br />
inklusive lågdosmedel.<br />
Vid provtagningen påvisades rester av<br />
kemiska bekämpningsmedel i grund-<br />
46<br />
vattnet i 4 provpunkter och i 2 av dessa<br />
med halter som bedöms som otjänligt<br />
som dricksvatten.<br />
I en av provpunkterna återfanns rester<br />
av lågdosmedel (amidosulfuron, klorsulfuron<br />
och Tifensulfuron-metyl).<br />
Övriga rester av bekämpningsmedel<br />
som återfanns i grundvattnet var<br />
2,6-diklorbenzamid, terbutylazin, hexazinon,<br />
simazin och atrazin och dess<br />
nedbrytningsprodukter.
Lågstrålande zoner<br />
Bakgrund<br />
Strålningskällorna i dagens samhälle är många. All elektronisk<br />
och elektrisk utrustning i våra hem och på arbetsplatserna<br />
avger strålning och elektriska fält. Utomhus sänder<br />
mobilmasterna högfrekvent elektromagnetisk strålning.<br />
Högspänningsledningar skapar starka elektriska fält.<br />
Kommunfullmäktige har beslutat att <strong>kommun</strong>en<br />
ska kartlägga lågstrålande zoner, där elallergiker<br />
skulle kunna erbjudas bostäder. Bostäderna ska<br />
vara fria från strålning från kraftledningar, elstängsel,<br />
grannars elektronikbemängda hem och<br />
<strong>kommun</strong>ikationssändare.<br />
Miljönämnden har på uppdrag av <strong>kommun</strong>styrelsen kartlagt<br />
var strålningen är hög respektive låg i <strong>kommun</strong>en. Projektet<br />
omfattade mätningar av elektromagnetiska fält och<br />
radiofrekventa fält i <strong>kommun</strong>en.<br />
Gränsvärden<br />
Miljöredovisning, <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong> <strong>2007</strong> - Miljötillståndet<br />
För närvarande har Sverige inte några gränsvärden för statiska<br />
eller kraftfrekventa magnetfält, varken i arbetsmiljön<br />
eller för allmänheten. Men både arbetarskyddsstyrelsen<br />
och strålskyddsinstitutet håller på att arbeta fram föreskrifter<br />
och allmänna råd för sådana gränsvärden. TCO rekommenderar<br />
att man har en arbetsmiljö som har<br />
magnetfält under 0,2 µ Tesla och elektriska fält under<br />
10 Volt/meter.<br />
Det finns inte heller några myndighetsföreskrifter för gränsvärden<br />
av radiofrekventa fält för allmänheten.<br />
47<br />
Som konsult för mätning av elektromagnetiska fält och radiofrekventa<br />
fält anlitades Clas Tegenfeldt, Bättre Elmiljö<br />
(BEMI). Mätningarna utfördes <strong>2007</strong>-02-20 - <strong>2007</strong>-02-22.<br />
Det som från början var avsett att vara en manuell mätning<br />
av magnetfält på ett tiotal punkter blev en komplett vägmätning<br />
av magnetfält och radiofrekventa fält inom <strong>kommun</strong>en.<br />
Att mäta magnetfält över en hel <strong>kommun</strong> har aldrig<br />
utförts tidigare.<br />
Resultat<br />
Magnetfält<br />
Resultatet från vägmätningen av magnetfält visar att vagabonderandeström<br />
(ström som är ute och vandrar på vägar<br />
som inte är avsedda för det, dvs i kallvattenrör och liknande,<br />
brukar kallas för vagabonderande ström) och därmed<br />
magnetfält är ytterst vanligt förekommande, i en stadsmiljö<br />
i stort sett överallt men även på landsbygden i tätorter eller<br />
klungor av hus med gemensamma rörsystem. Vägmätningen<br />
av magnetfält visar också att exponeringen för boende<br />
på bottenvåningen intill stadsgatan blir relativt hög, samtidigt<br />
visar det sig att ett ytterst fåtal byggnader har höga<br />
magnetfält p g a kraftledningar. Kraftledningar ger höga<br />
magnetfält men fälten avtar snabbt med ökat avstånd från<br />
kraftledningen, och redan efter 50 meter är fältet relativt<br />
lågt. En dominerande orsak till exponering för magnetfält i<br />
samhället idag är vagabonderande ström via fjärrvärmerör.<br />
Mätningen av magnetfält visar att inom stadsmiljö<br />
ligger 65% av mätpunkterna under 0,2 µT och 35% av<br />
mätpunkterna med högre magnetfält än 0,2 µT. Detta<br />
kan jämföras med hela <strong>kommun</strong>en där 85,2% av mätpunkterna<br />
ligger under 0,2 µT och 15% av mätpunkterna<br />
är högre magnetfält än 0,2 µT.<br />
Radiofrekventa fält<br />
Radiofrekventa fält från tevesändare är relativt högt i<br />
<strong>kommun</strong>en, högre än i Södertälje, Lidköping, m fl <strong>kommun</strong>er.<br />
Detta beror på flera saker, dels är <strong>kommun</strong>en mycket<br />
platt, dels finns tre större tevesändare runt om <strong>kommun</strong>en,<br />
varav den i Helsingborg är relativt nära.<br />
Mobiltelefonin är en dominerande exponeringskälla<br />
av mikrovågor och i stadsmiljö dominerande över alla<br />
andra sändartyper. 3G är fortfarande inte färdigutbyggt<br />
men är redan en stor exponering, i klass med GSM 900.<br />
Lågstrålande zoner är svåra att definiera eftersom <strong>kommun</strong>en<br />
är liten, platt och har väl utspridda master med GSM<br />
och 3G. Man kan dock hitta platser för enstaka hus eller<br />
grupper av hus där nivåerna är låga.<br />
Lågstrålande zoner<br />
På landsbygden är strålningsnivåerna låga till mycket<br />
låga, förutom i grupper av hus eller i hus mindre än 50<br />
m från kraftledningar, se kartan.
Miljöredovisning, <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong> <strong>2007</strong> - Miljötillståndet<br />
Kartan visar magnetfältet i hela i <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong> både landsbygd och stadsmiljö. Värden i nano Tesla, 1000 nanoTesla = 1 mikroTesla. TCO<br />
rekommenderar att man har en arbetsmiljö som har magnetfält under 2 mikroTesla dvs 200 nT.<br />
48
Tio frågor om farliga kemikalier<br />
1. Vem är du?<br />
Miljöredovisning, <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong> <strong>2007</strong> - Miljötillståndet<br />
- Mirjam Luc, miljöinspektör med ansvar för kemikaliefrågor och<br />
därmed också för det nationella miljömålet ”Giftfri miljö”.<br />
2. Du arbetar med något som heter utfasningsprojektet,<br />
vad är det?<br />
- Under 2006 så drev Länsstyrelsen i Skåne, tillsammans med<br />
22 <strong>kommun</strong>er, länet, det s k utfasningsprojektet. Under projektet<br />
fick företag i länet redovisa vilka farliga kemikalier - utfasningsämnen<br />
och prioriterade riskminskningsämnen som de hanterar. Utfasningsämnen<br />
är ämnen som bör fasas ut och prioriterade<br />
riskminskningsämnen är de ämnen som bör ges särskild uppmärksamhet.<br />
Över 300 företag i Skåne har redovisat att de hanterar<br />
dessa ämnen.<br />
3. Varför ska de fasas ut?<br />
- De har egenskaper som anses så farliga för människors hälsa<br />
och för miljön att de inte bör användas, t ex att de kan ge genetiska<br />
skador, orsaka cancer eller ge upphov till allergier.<br />
4. Vad händer i <strong>Landskrona</strong>?<br />
- I <strong>Landskrona</strong> har ca 60 företag svarat på enkäten som skickades<br />
ut under projektet - det är bara ett företag som inte svarat. Företagen<br />
har redovisat vilka utfasningsämnen eller prioriterade<br />
riskminskningsämnen som de använder i sin verksamhet.<br />
49<br />
5. Var svaret läskigt?<br />
- De flesta företag hanterar utfasnings- eller riskminskningsämnen<br />
i sin verksamhet…<br />
6. Vad gör du åt det då?<br />
- Vi ska i kommande inspektioner gå igenom företagens hantering<br />
av farliga ämnen och sen ska företagen upprätta utfasningsplaner.<br />
7. Är det inte lättare att du upprättar dem?<br />
- Nej, företagen måste ha kunskap om de kemikalier de hanterar<br />
vilket står i kunskapskravet i miljöbalken, (2 kapitlet 2 §). Man<br />
måste även byta ut farliga ämnen mot mindre farliga ämnen, den<br />
s k substitutionsprincipen, om det finns sådana, (enligt 2 kapitlet 4<br />
§). Eftersom företagen har skyldighet att ha kunskap om sin verksamhet<br />
så är de bättre på att ta fram realistiska utfasningsplaner<br />
som kan förankras i verksamheten.<br />
8. Finns det ämnen som inte går att ersätta och vad gör man<br />
då?<br />
- Ja, ibland är det ju lite besvärligt. Bly är ju ett ämne som bör<br />
fasas ut. Men t ex Boliden Bergsöe och deras återvinning av bly<br />
från blybatterier går ju inte att ersätta i en handvändning. Då får<br />
man göra hanteringen så säker det går ur hälso- och miljöaspekt.<br />
Sedan gäller det att det utvecklas nya tekniker som gör att dessa<br />
ämnen inte ska behöva användas.<br />
9. Har du några exempel på farliga ämnen som går att ersätta<br />
utan större besvär?<br />
- Det är ju den s k substitutionsprincipen som gäller. Att hitta<br />
ämnen som har de egenskaper man behöver utan att ha de dåliga<br />
miljö- och hälsoegenskaperna. T ex så har flera företag i Sverige,<br />
som tillverkar möbler och polystyrenplaster bytt ut bromerade flamskyddsmedel<br />
mot mindre farliga ämnen. Man har även haft mycket<br />
uppmärksamhet kring stabila, farliga ämnen, s k PFOS, som används<br />
i bl a skaljackor, och en del företag har börjat ta fram andra<br />
material för att slippa användningen av PFOS.<br />
10. Kommer det att gå bra?<br />
- Företagen i <strong>Landskrona</strong> har visat engagemang genom att svara<br />
på enkäten. Nu är det viktigt att vi gör en uppföljning för att kartlägga<br />
ämnena och sedan trycka på företagen att ta fram utfasningsplaner.<br />
Det finns även en industrigrupp som har tagit fram ett<br />
miljömål som gäller utfasning. Målet riktar sig mot industrierna i<br />
<strong>Landskrona</strong>, där man kommit överens om att fasa ut farliga ämnen.
Barnens miljörelaterade hälsa<br />
Bakgrund<br />
Barnen i <strong>Landskrona</strong> är utsatta för<br />
ohälsosamma miljöer i större utsträckning<br />
än barnen i övriga Skåne<br />
och i Sverige som helhet. Det<br />
visar en enkätundersökning som<br />
genomförts av Miljöförvaltningen i<br />
<strong>Landskrona</strong>. Oro, nedstämdhet,<br />
luftvägsbesvär och bullerstörningar<br />
i skolmiljön är vanligt bland <strong>Landskrona</strong>barnen.<br />
Barnen i <strong>Landskrona</strong> har generellt<br />
sett en god hälsa, men i<br />
vissa avseenden är de utsatta<br />
för ohälsosamma miljöer i större<br />
utsträckning än barn i Skåne<br />
och Sverige som helhet.<br />
I <strong>Landskrona</strong> bor fler barn i lägenhet<br />
jämfört med Sverige som helhet och<br />
dessa barn trivs inte riktigt lika bra i<br />
sina bostadsområden som de barn<br />
som bor i småhus. 23 % av barnen i<br />
<strong>Landskrona</strong> bor i bostäder där det har<br />
förekommit fukt- eller mögelskador,<br />
vilket kan öka risken för att barnen<br />
drabbas av allergi eller luftvägsbesvär.<br />
Så mycket som 23 % av 12-åringarna i<br />
<strong>Landskrona</strong> lider av oro eller nedstämdhet,<br />
vilket är en högre siffra än i<br />
Sverige som helhet. Var femte 12-åring<br />
uppger att de den senaste månaden har<br />
haft huvudvärk som påverkat deras<br />
sömn eller dagliga aktiviteter. 17 % har<br />
Miljöredovisning, <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong> <strong>2007</strong> - Miljötillståndet<br />
haft svårt att somna och 14 % har lidit<br />
av trötthet. Barnets skolsituation och<br />
sjukdomar hos barnet är vanliga orsaker<br />
till besvären. I <strong>Landskrona</strong> är 15 %<br />
av 12-åringarna överviktiga.<br />
16 % av barnen i <strong>kommun</strong>en har haft<br />
andningsbesvär det senaste året. Ansträngning<br />
och kall luft är faktorer som<br />
oftast leder till andningsproblem. 8 %<br />
av barnen har en astmadiagnos. 5 % av<br />
barnen har fått diagnosen hösnuva eller<br />
allergisnuva men betydligt fler har<br />
någon gång haft symtom på allergi.<br />
Kall luft och pollen är de faktorer som<br />
oftast ger upphov till besvär från ögon<br />
och näsa. Ungefär vart tionde barn<br />
bland 4- och 12-åringarna har haft eksem<br />
eller andra kliande hudutslag de<br />
senaste 12 månaderna.<br />
Tobaksrök och avgaser är lukter som<br />
12-åringarna besväras mest av. De oftast<br />
upplevda besvären till följd av<br />
obehagliga lukter är huvudvärk, hosta<br />
och illamående. Barn som har föräldrar<br />
som röker inomhus är överrepresenterade<br />
bland dem som besväras<br />
av röklukt flera gånger i veckan. De<br />
12-åringar som bor i de mer centrala<br />
delarna av <strong>kommun</strong>en besväras mer av<br />
tobaksrök än jämnåriga som bor utanför<br />
staden. Skillnader förekommer<br />
också mellan olika stadsdelar.<br />
Många barn i <strong>Landskrona</strong> besväras av<br />
avgaser. De som bor i de mer centrala<br />
delarna av <strong>kommun</strong>en är värst drabbade.<br />
Luftvägsbesvär i samband med kall<br />
luft är vanligare bland 12-åringar som<br />
bor inne i staden, vilket kan vara en<br />
följd av att de är mer utsatta för luftföroreningar.<br />
Fler stadsbarn uppger också<br />
att de hindras i sina dagliga aktiviteter<br />
eller sömn p g a luftvägsbesvär.<br />
Barn som har astma eller allergi är extra<br />
känsliga och besväras i större utsträckning<br />
av luftföroreningar än andra<br />
barn. Av de barn som har astma<br />
eller allergi är det fler i <strong>Landskrona</strong><br />
som upplever obehag av avgaser jämfört<br />
med landet som helhet.<br />
Bullerstörningar i skolmiljön kan påverka<br />
barnens koncentration och uppmärksamhet.<br />
De ljud som 12-åriga<br />
barn i <strong>Landskrona</strong> upplever som mest<br />
obehagliga i skolan är ljud i samband<br />
med lek, ljud från andra barn och<br />
skrapljud från stolar. I hemmiljön är<br />
det vägtrafikbuller, ljud från grannar<br />
50<br />
och andra barn som stör mest. Jämfört<br />
med Skåne och Sverige i stort är det<br />
fler av 12-åringarna i <strong>Landskrona</strong> som<br />
flera gånger i veckan störs av trafikbuller<br />
i eller i närheten av hemmet. 28 %<br />
av 12-åringarna har någon gång i månaden<br />
svårt att göra sina läxor p g a<br />
störande ljud.<br />
Majoriteten av barnen i <strong>Landskrona</strong><br />
vistas ute i naturen, parker eller andra<br />
grönområden varje dag, men andelen<br />
minskar med åldern. 56 % av 12-åringarna<br />
i <strong>kommun</strong>en idrottar flera gånger<br />
i veckan. Var sjätte 12-åring tränar däremot<br />
aldrig, vilket är fler än i Sverige<br />
som helhet.<br />
Åsikter om allmänna och<br />
lokala miljöfrågor<br />
Bland föräldrarna i <strong>Landskrona</strong> finns<br />
en oro för barnens hälsa och miljön i<br />
dagens <strong>Landskrona</strong>, men framför allt<br />
är oron stor för kommande generationers<br />
miljö på jorden. Även företagsrepresentanter<br />
oroar sig för framtidens<br />
miljö men inte i samma<br />
utsträckning som föräldrarna. Många<br />
föräldrar blir oroliga av rapporter som<br />
kommer om miljö- och hälsorisker,<br />
men de flesta tycker det är viktigt att<br />
myndigheterna rapportera om de risker<br />
som finns. Information från forskare<br />
och tjänstemän vid statliga verk<br />
anses pålitlig av både föräldrar och företagsrepresentanter.<br />
Föräldrarna har<br />
även stor tilltro till läkare medan företagsrepresentanterna<br />
litar på miljöförvaltningens<br />
tjänstemän.<br />
Inställningen till trådbussarna i <strong>Landskrona</strong><br />
är mer positiv hos föräldrarna<br />
idag jämfört med allmänhetens uppfattning<br />
2004. Företagsrepresentanterna<br />
är dock inte lika positiva. En stor<br />
del av <strong>Landskrona</strong>borna är negativa till<br />
att exercisfältet bebyggs, men andelen<br />
som tycker att fältet kan bebyggas om<br />
markbristen för nya bostäder blir för<br />
stor är större nu än 2004. Föräldrarna<br />
är mer negativa till att fältet bebyggs än<br />
vad företagsrepresentanterna är. Att<br />
minska utsläppen från industrier och<br />
trafik samt minska spridningen av giftiga<br />
ämnen är miljöfrågor som både<br />
föräldrar och företagsrepresentanter<br />
tycker är viktigast att man satsar på i<br />
<strong>kommun</strong>en.
Företagsrepresentanterna vill i högre<br />
utsträckning än föräldrarna att man<br />
satsar på biogas och vindkraft samt<br />
bättre kollektivtrafik. Föräldrarna<br />
prioriterar istället ökat skydd för<br />
dricksvatten, fler naturområden och<br />
fler cykelbanor. En bra och hälsosam<br />
miljö hamnar dock långt ner när föräldrarna<br />
får prioritera vilka lokala frågor<br />
som är viktigast att satsa på. Fler<br />
naturområden hamnar på fjärde plats<br />
efter lägre kriminalitet, bra skola och<br />
lägre arbetslöshet. Företagsrepresentanterna<br />
prioriterar en bra och hälsosam<br />
miljö högre än föräldrarna. 20 %<br />
tycker att det är en av de tre viktigaste<br />
lokala frågorna.<br />
Faktaruta<br />
Enkätundersökningen som ligger<br />
till grund för artikeln har genomförts<br />
av Miljöförvaltningen i <strong>Landskrona</strong><br />
för att få en bild av hur barns<br />
hälsa påverkas av miljön i <strong>kommun</strong>en.<br />
Undersökningen innehöll även<br />
en del om allmänna och lokala miljöfrågor<br />
som både föräldrarna och<br />
företagsrepresentanter har fått svara<br />
på. Resultaten från enkäten har jämförts<br />
med den nationella rapporten<br />
Miljöhälsorapport 2005 och den regionala<br />
rapporten Barn, miljö och<br />
hälsa, Rapport från Skåne, Blekinge,<br />
Hallands och Kronobergs län 2006<br />
för att se om barnens hälsotillstånd i<br />
<strong>Landskrona</strong> skiljer sig från resten av<br />
Skåne och Sverige.<br />
Miljöredovisning, <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong> <strong>2007</strong> - Miljötillståndet<br />
Andel (%) av 12-åringarna som har upplevt obehag av olika lukter flera gånger i veckan eller mer<br />
sällan den senaste månaden.<br />
Andel (%) av 12-åringarna som upplevt olika ljud som obehagliga någon gång den senaste<br />
månaden.<br />
Föräldrarnas och företagsrepresentanternas prioritering av miljösatsningar. Tre svarsalternativ<br />
fick anges.<br />
51
I mål år 2008?<br />
När miljöpolicyn för<br />
<strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong><br />
antogs 1999 satte politikerna<br />
också upp miljömål<br />
för åtta olika<br />
områden som har en<br />
betydande miljöpåverkan<br />
i de <strong>kommun</strong>ala<br />
verksamheterna.<br />
Med ca 3 000 anställda utgör<br />
<strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong><br />
en stor arbetsgivare. Miljöåtgärder<br />
inom de <strong>kommun</strong>ala<br />
verksamheterna får<br />
således en betydande effekt<br />
för miljösituationen i<br />
<strong>Landskrona</strong>. Dessutom<br />
Miljöredovisning, <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong> <strong>2007</strong> - Åtta miljömål<br />
Åtta miljömål<br />
skall <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong><br />
fungera som förebild för<br />
<strong>kommun</strong>invånare och företag,<br />
säger Thomas Hylén,<br />
<strong>kommun</strong>ens Agenda 21samordnare.<br />
Miljöarbetet utgick ifrån basåret<br />
1998 och uppsatta mål<br />
skulle vara uppfyllda år<br />
2008. Med ett år kvar till<br />
målet frågar man sig hur har<br />
det gått? Är vi på väg åt rätt<br />
håll? Hur långt är vi från<br />
målen?<br />
Det är här de "Gröna nyckeltalen"<br />
kommer in i bilden.<br />
Med hjälp av dessa får vi<br />
snabbt och enkelt en uppfattning<br />
om miljösituationen<br />
och kan följa upp den<br />
över en tidsperiod inom de<br />
egna verksamheterna, men<br />
även mellan olika <strong>kommun</strong>er.<br />
Det finns många möjligheter<br />
att konstruera nyckeltal<br />
och det är inte alltid självklart<br />
vilka man ska välja.<br />
För att kunna förstå principen<br />
med "Gröna nyckeltal"<br />
tar vi ett räkneexempel: Låt<br />
oss anta att energiförbrukningen<br />
inom en <strong>kommun</strong>al<br />
verksamhet har ökat med<br />
8% under ett år. Om vårt<br />
mål är att sänka energiförbrukningen<br />
för uppvärmning<br />
med 2% under det<br />
året, ser det ut som om vi<br />
misslyckats med vårt miljöarbete.<br />
Men så är dock inte<br />
fallet när vi istället tillämpar<br />
gröna nyckeltalet. Det relaterar<br />
nämligen energiförbrukningen<br />
till m² kontorsyta.<br />
I exemplet visade det sig att<br />
kontorsytan under året<br />
hade ökat med 12%. Omräknat<br />
per m² har således<br />
energiförbrukningen istället<br />
sjunkit, alltså en förbättring!<br />
1. Kompetens<br />
52<br />
All personal och alla<br />
förtroendevalda bör ha<br />
grundläggande<br />
miljökunskaper, insikt i<br />
kretslopp och ekologi<br />
samt aktivt arbeta för<br />
att minska de <strong>kommun</strong>ala<br />
verksamheternas<br />
miljöbelastning.<br />
Hur kommer vi att lyckas?<br />
Mer än 60% av <strong>kommun</strong>ens<br />
3 000 anställda genomgår<br />
eller har avslutat<br />
sin miljöutbildning fram<br />
till våren 2008. Målet nås<br />
inte i tid, men eftersom<br />
fler står i kö för att starta<br />
upp utbildningen kommer<br />
målgången ske några år<br />
försenat.<br />
Tipsfråga 12<br />
Hur stor andel av <strong>kommun</strong>ens<br />
anställda har genomgått<br />
miljöutbildning?<br />
1.5%<br />
X. 20 %<br />
2. 60 %
2. Inköp av varor & tjänster<br />
Alla varor och tjänster bör upphandlas efter gällande<br />
miljökriterier.<br />
Ekologiskt producerade livsmedel bör volymmässigt<br />
utgöra minst 50% av de totala livsmedelsinköpen.<br />
Nyckeltal: Volymprocent ekologiska livsmedel av den<br />
totala livsmedelsvolymen.<br />
Hur kommer vi att lyckas?<br />
Efter en trög start i slutet på 90-talet, tog<br />
inköpen fart år 2004 och sedan har det<br />
skett en stadig ökning av ekologiska produkter<br />
inom de <strong>kommun</strong>ala förvaltningarna.<br />
År <strong>2007</strong> uppgick andelen ekologisk mat till ca 32 volymprocent.<br />
Det finns goda chanser att vi kan närma oss<br />
miljömålet under år 2008.<br />
3. Avfall<br />
Avfall från <strong>kommun</strong>al verksamhet som går till deponi<br />
bör ha minskat med minst 95% jämfört med 1998.<br />
Nyckeltal: Abonnerad avfallsvolym i liter (osorterat) x<br />
”deponeringsfaktor”/Mkr.<br />
Hur kommer vi att lyckas?<br />
Källsorteringen inom <strong>kommun</strong>ala verksamheter<br />
har ökat. Detta, i kombination<br />
med ett utökat sorteringsarbete hos LSR,<br />
medför att vi troligen kan uppfylla vårt<br />
miljömål.<br />
4. Energi<br />
Miljöredovisning, <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong> <strong>2007</strong> - Åtta miljömål<br />
Kommunens verksamhet bör vara fossilfri. Det<br />
innebär att kol, olja eller naturgas inte används för<br />
uppvärmning eller för produktion av den el som<br />
används inom <strong>kommun</strong>ens verksamheter. (Spillvärme<br />
räknas som fossilfri).<br />
53<br />
El och värme som <strong>kommun</strong>en producerar i sina egna<br />
anläggningar bör vara fossilfri.<br />
Elförbrukningen inom den <strong>kommun</strong>ala verksamheten<br />
bör minska med minst 20%.<br />
Värmeförbrukningen bör minska med motsvarande<br />
minst 20%.<br />
Hur kommer vi att lyckas?<br />
Kommunen upphandlar sin energi enligt<br />
miljökriterier. Den största andelen av<br />
energin är således miljövänlig.<br />
Kommunens energiproduktion är mycket begränsad.<br />
Det produceras i princip endast biogas på deponin som<br />
används för värmeproduktion i hetvattencentralen. Den<br />
största delen av energin som utnyttjas i fjärrvärmeproduktionen<br />
utgörs av förnybar eller återvunnen energi.<br />
El- och värmeförbrukningen i <strong>kommun</strong>ens lokaler har<br />
däremot varit relativt oförändrad under perioden.
5. Biologisk mångfald<br />
Allemansrättsliga närområden bör öka med minst 20<br />
ha jämfört med 1998.<br />
Minst 50% av <strong>kommun</strong>alt ägd jordbruksmark bör<br />
odlas ekologiskt.<br />
Rödlistade växter och djurs livsmiljöer bör bevaras och<br />
vårdas.<br />
Hur kommer vi att lyckas?<br />
Behovet av allemansrättsligt tillgänglig<br />
mark nära bostäderna är påtagligt i<br />
<strong>Landskrona</strong>.<br />
I stadens norra rand, norr om Kopparhögarnas koloniområde,<br />
har Säbydiket omvandlats från ett rakt dike till en mer<br />
slingrande bäck med flacka slänter. I mitten av området har<br />
en stor damm skapats och på den tidigare jordbruksmarken<br />
har det planterats några dungar med buskar och träd. Området<br />
är ca 16 ha stort. Vid Västra Fäladen har dock ett ca 8<br />
ha stort trädbevuxet område tagits i anspråk för bebyggelse.<br />
Ute vid byarna har det inte tillkommit några större nya<br />
allemansrättsliga områden. Dock har Härslöv och Annelöv-Kvärlöv<br />
fått ökade möjligheter att komma ut i naturmarker.<br />
I Härslöv har en långsmal damm anlags norr om<br />
kyrkan på jordbruksmark. I Kvärlöv har tillkomsten av det<br />
<strong>kommun</strong>ala naturreservatet "Kvärlövs naturområde" skapat<br />
möjlighet till en rejäl söndagspromenad längs Saxån.<br />
Drygt halva målet bör betraktas som uppnått.<br />
I <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong> finns ca 330 rödlistade djur och<br />
växter. Att de är rödlistade innebär att deras långsiktiga existens<br />
inte är säker - de riskerar helt enkelt att dö ut eller<br />
minska kraftigt. För många arter har Naturvårdsverket<br />
upprättat ett åtgärdsprogram för att förbättra vissa arters<br />
möjlighet att överleva. I <strong>Landskrona</strong> finns de flesta rödlistade<br />
arterna i redan naturskyddade områden, Vens backafall,<br />
Hilleshögs dalar och det planerade naturreservatet i<br />
Lundåkrabukten. Skötseln av reservaten har förbättrats under<br />
de senaste åren. Generellt är den tilltagande igenväxningen<br />
som både beror på minskat bete och att markerna<br />
blir gödslade, som är negativt för många rödlistade arter..<br />
Arter som sånglärka, kornknarr och storspov som hör<br />
jordbrukslandskapet till har det extra svårt. Det är de generella<br />
förändringarna i jordbrukslandskapet som gör det<br />
Miljöredovisning, <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong> <strong>2007</strong> - Åtta miljömål<br />
svårare för dem att finna lämpliga livsmiljöer. Även groddjuren<br />
som lökgroda och grönfläckig padda för en tynande<br />
tillvaro. Sandödlan som lever i torra, sandiga och öppna<br />
gräsmarker har minskat kraftigt på både Ven och längs kusten<br />
norr om Borstahusen.<br />
Generellt så är de rödlistade växternas och djurens livsmiljöer<br />
skyddade genom olika former av naturskydd och<br />
skötseln är generellt god. Dock kan skötseln förbättras för<br />
vissa arter. Vissa arters tillstånd bör övervakas och ytterligare<br />
inventeringar av förekomst bör utföras.<br />
Målet att 50 % av den <strong>kommun</strong>alt ägda jordbruksmarken<br />
ska odlas ekologiskt är inte uppnått.<br />
54<br />
6. Papper<br />
Pappersförbrukningen per anställd bör ha minskat<br />
med minst 50% jämfört med 1998.<br />
Nyckeltal: Pappersförbrukning, kg/årsanställd.<br />
Hur kommer vi att lyckas?<br />
Pappersförbrukningen har mätts sedan<br />
2001. Under perioden 2001 till 2006, var<br />
pappersförbrukningen relativt oförändrad.<br />
Under <strong>2007</strong> skedde dock en ökning.<br />
Miljömålet kan inte nås under år<br />
2008.<br />
7. Transporter<br />
Energiförbrukningen i vårt eget transportarbete bör ha<br />
minskat med 25% jämfört med 1998.<br />
Alla <strong>kommun</strong>ägda fordon eller fordon som kör på<br />
entreprenad bör använda el, biobränsle eller naturgas<br />
som drivmedel.<br />
Andelen anställda som går, cyklar, åker kollektivt eller<br />
samåker till arbetet bör vara minst 80% uttryckt i antal<br />
km.<br />
Andelen längre tjänsteresor med kollektiva färdmedel<br />
(ej flyg) bör vara minst 80% uttryckt i antal km.<br />
Nyckeltal: Förhållandet mellan flyg- och tågresor<br />
(relativ kostnad).
Hur kommer vi att lyckas?<br />
Andelen miljöbilar i <strong>kommun</strong>ens bilpark<br />
har ökat markant de senaste två åren. Under<br />
år <strong>2007</strong> var 45 % av ca 76 personbilar<br />
miljöbilar. Miljömålet kommer inte uppnås<br />
under 2008, men troligtvis inom några<br />
år.<br />
Kommunen subventionerar inköp av nya gasbilar, även<br />
till företag, med hjälp av statliga bidrag.<br />
Utbildningen av <strong>kommun</strong>anställda i sparsam körning, s k<br />
EcoDriving, har tagit rejäl fart. Detta körsätt ger 5-10%<br />
lägre drivmedelsanvändning. Det pågår också försök med<br />
bilpool för <strong>kommun</strong>anställda, bl a för att erbjuda miljöbilar<br />
med hög säkerhet. Kommunen har även tillsatt en<br />
transportsamordnare som hjälper företagen att minska<br />
miljöpåverkan från deras transporter.<br />
Kostnadsfördelningen mellan flyg och tåg visar att 70 %<br />
av reskostnaderna gällde tågresor under <strong>2007</strong>. Resultatet<br />
ligger nära miljömålet 80% för 2008.<br />
8. Vatten och avlopp<br />
Vattenförbrukningen i <strong>kommun</strong>ens verksamheter bör<br />
minska med minst 20% jämfört med basåret 1998.<br />
Nyckeltal: Förbrukning i m 3/Mkr (omsättning i<br />
miljoner kronor).<br />
Hur kommer vi att lyckas?<br />
Vattenförbrukningen har mätts sedan år<br />
2000. Efter år 2002 sjönk vattenförbrukningen<br />
fram till år 2006 för att öka något<br />
under <strong>2007</strong>.<br />
Miljöredovisning, <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong> <strong>2007</strong> - Åtta miljömål<br />
55<br />
Trenden under perioden tyder dock på svag minskning<br />
av vattenförbrukningen. Fortsätter den nedåtgående<br />
trenden under 2008 kan miljömålet uppnås.<br />
Tipsfråga 13<br />
Vilket miljömål kommer inte att kunna nås till 2008?<br />
1. Målet om minskad avfallsmäng till deponi<br />
X. Målet om minskad pappersförbrukning<br />
2. Målet om ökad andel ekologiskt producerade livsmedel<br />
Lämna ditt svar senast den 1 september 2008 till:<br />
Miljöförvaltningen 261 80 <strong>Landskrona</strong>.<br />
Vinn en ekologisk grönsakslåda (fruktlåda) i 6 månader. Fri leverans<br />
inom <strong>Landskrona</strong> eller hämtning på museet.<br />
Miljöbarometern<br />
Av Sveriges 16 nationella miljökvalitetsmål är 15<br />
aktuella för <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong>. Målen ska<br />
uppnås inom en generation.<br />
Hur vi närmar oss miljömålen kan mätas på olika sätt. T ex<br />
genom miljöövervakning av vattnets kvalitet, hur mycket<br />
koldioxid och andra växthusgaser vi släpper ut, partiklar i<br />
tätortsluft, antal småhus anslutna till fjärrvärme osv.<br />
Hur <strong>Landskrona</strong> förhåller sig till de nationella miljömålen<br />
och de egna interna miljömålen kan följas på <strong>Landskrona</strong>s<br />
miljöbarometer . Du når sidan genom att gå in på <strong>kommun</strong>ens<br />
hemsida, klicka på miljö och miljöbarometern.<br />
http://landskrona.miljobarometern.se.
Om du vill veta mer<br />
Klimatlänkar<br />
På internet finns många sidor som handlar om klimatet och<br />
klimatförändringar. Här följer ett axplock av intressanta<br />
sidor.<br />
Nationella sidor<br />
SMHI<br />
På SMHI:s klimatsidor finns information om hur klimatsystemen<br />
fungerar, vilka klimatförändringar som redan<br />
skett och vad vi kan förvänta oss i framtiden.<br />
http://www.smhi.se/cmp/jsp/polopoy.jsp?d=5232&l=sv<br />
Naturvårdsverket<br />
På Naturvårdsverkets hemsida finns information om hur<br />
och varför klimatet förändras. Där kan man även läsa om<br />
hur samhället måste minska sina utsläpp av växthusgaser<br />
men också vikten av att samhället anpassar sig till nya<br />
förhållanden.<br />
http://www.naturvardsverket.se/sv/Klimat-i-forandring/<br />
Klimatanpassningsportalen<br />
Portalen är ett samarbete mellan Naturvårdsverket, Boverket,<br />
SMHI, Räddningsverket och SGI och riktar sig till<br />
<strong>kommun</strong>er och länsstyrelser. Syftet med portalen är att förmedla<br />
den samlade kunskap som finns idag om sårbarhet<br />
och anpassning till ett förändrat klimat. Här finns även ett<br />
urval goda exempel på praktisk klimatanpassning på lokal<br />
och regional nivå.<br />
http://www.smhi.se/cmp/jsp/polopoy.jsp?d=9315&l=sv<br />
Miljöportalen<br />
Här förklaras hur växthuseffekten fungerar och varför vissa<br />
gaser bidrar till ökad temperatur. Här finns också information<br />
om vad den ökade temperaturen kan leda till och<br />
hur man kan fånga och lagra koldioxid.<br />
http://www.miljoportalen.se/luft<br />
Klimatsajten<br />
På klimatsajten kan man läsa om de fysikaliska principerna<br />
bakom ljus och värme, om jordens energibalans och växthuseffekten.<br />
Här finns också information om klimatmodeller<br />
och hur olika delprocesser spelar samman för att<br />
skapa klimatet på jorden.<br />
http://www.klimat.su.se/<br />
Naturskyddsföreningen<br />
Här finns sammanfattad information om växthuseffekten,<br />
hur klimatet förändras runt om i världen och ekonomiska<br />
konsekvenser av klimatförändringarna.<br />
Miljöredovisning, <strong>Landskrona</strong> <strong>kommun</strong> <strong>2007</strong> - Om du vill veta mer<br />
http://www.naturskyddsforeningen.se/natur-och-mijo/klimat/<br />
Klimatsmart.se<br />
På denna sida kan man få hjälp med att hitta Sveriges mest<br />
klimatsmarta varor, tjänster och företag.<br />
http://www.klimatsmart.se/<br />
SVT<br />
På SVT:s klimatsida finns nyheter och fakta om klimatförändringarna<br />
men även tips på hur man kan minska sin klimatpåverkan<br />
http://www.svt.se/svt/jsp/Crosslink.jsp?d=60199<br />
Internationella sidor<br />
Europeiska kommissionen<br />
Detta är en mycket omfattande sida om klimatförändringar<br />
och dess följder, samt om det politiska arbetet kring frågan.<br />
http://ec.europa.eu/environment/climat/home_en.htm<br />
IPCC - internationella klimatpanelen<br />
Här kan man läsa om klimatpanelens arbete och hitta ett<br />
stort antal rapporter om klimatförändringarna.<br />
http://www.ipcc.ch/<br />
UNFCCC - FN:s ramkonvention om klimatförändringar<br />
Här finns information om Kyotoprotokollet och det internationella<br />
arbetet för minskade utsläpp av växthusgaser.<br />
http://unfccc.int<br />
Vad kan du göra?<br />
Konsumentverkets miljömätare<br />
Här kan du testa hur miljövänlig din livsstil är och få tips på<br />
hur du kan bli bättre.<br />
http://www.miljomataren.konsumentverket.se/<br />
CHANGE<br />
Europeiska kommissionens sida med många bra tips om<br />
hur du som enskild individ kan påverka klimatets utveckling.<br />
Här finns även en länk till en koldioxidkalkylator som<br />
räknar ut hur mycket koldioxid du sparar på olika åtgärder i<br />
vardagen.<br />
http://ec.europa.eu/environment/climat/campaign/index_sv.htm<br />
56