Socialt företagande – en bransch i tillväxt
Socialt företagande – en bransch i tillväxt
Socialt företagande – en bransch i tillväxt
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
<strong>Socialt</strong> <strong>företagande</strong><br />
<strong>–</strong> <strong>en</strong> <strong>bransch</strong> i <strong>tillväxt</strong>
© Nutek Stockholm 2008<br />
Infonr 038-2008<br />
ISSN 1102-2574<br />
Text: Bitte Lundborg och Eva Johansson<br />
Textredigering: Bitte Lundborg<br />
Foto: Bitte Lundborg, Ida Frid, Emilio Merayo<br />
Produktion: Ordförrådet<br />
Tryck: Danagårds
Förord<br />
Sedan 2004 har Nutek varit huvudman för projektet ”<strong>Socialt</strong> <strong>företagande</strong> <strong>–</strong> vidgar arbetsmarknad<strong>en</strong>”.<br />
Det är ett projekt inom gem<strong>en</strong>skapsinitiativet Equal med syfte att förbättra<br />
förutsättningarna att starta och driva sociala företag. Företag som g<strong>en</strong>om att driva <strong>en</strong><br />
näringsverksamhet uppfyller sina mål att g<strong>en</strong>om <strong>företagande</strong>t skapa möjlighet till utveckling<br />
och försörjning för människor som har det särskilt svårt på dag<strong>en</strong>s arbetsmarknad.<br />
Nutek har tillsammans med ett brett partnerskap av sociala företag, företagsfrämjande<br />
aktörer och myndigheter arbetat med att analysera förutsättningarna för det sociala<br />
<strong>företagande</strong>t, sprida information och kunskap och att ta fram konkreta förslag på hur<br />
utveckling<strong>en</strong> kan stimuleras i framtid<strong>en</strong>. Detta arbete har utgjort underlag till att Nutek,<br />
höst<strong>en</strong> 2007, fick regering<strong>en</strong>s uppdrag att utarbeta ett förslag till ett tvärsektoriellt program<br />
för ”Fler och växande sociala företag”. Programmet som utformas i samarbete med<br />
berörda myndigheter, företagsfrämjande aktörer och intresseorganisationer ska överlämnas<br />
till regering<strong>en</strong> i maj 2008.<br />
Målsättning<strong>en</strong> med d<strong>en</strong> skrift du nu håller i hand<strong>en</strong> är att belysa de sociala företag<strong>en</strong>s<br />
förutsättningar <strong>–</strong> hinder och möjligheter <strong>–</strong> g<strong>en</strong>om konkreta exempel och komm<strong>en</strong>tarer<br />
från politiker, tjänstemän, näringsliv och sociala företag. Vår förhoppning är att d<strong>en</strong> ska<br />
väcka intresse, förståelse och vilja att vara med och bidra till utveckling<strong>en</strong> av fler och<br />
växande sociala företag. Vi vänder oss med skrift<strong>en</strong> till politiker och tjänstemän inom<br />
berörda myndigheter m<strong>en</strong> också företagsrådgivare, anställda och aktiva i intresse- och<br />
brukarorganisationer.<br />
Projektledare för arbetet med skrift<strong>en</strong> har varit Eva Johansson, Nutek. Frilansjournalist<br />
Bitte Lundborg har varit redaktör och svarar för intervjuer och reportage.<br />
Stockholm i februari 2008<br />
Sune Halvarsson Eva Johansson<br />
Tf g<strong>en</strong>eraldirektör Projektledare
Innehåll<br />
1........ Förord<br />
3........ Allt fler får arbete i sociala företag<br />
6........ Människor växer när de tar<br />
ansvar<br />
7........ Fler ska få chans<strong>en</strong> till ett<br />
bättre liv<br />
8........ Vi arbetar till 100 proc<strong>en</strong>t<br />
13...... Kan vi, kan alla komma tillbaka<br />
15...... Kommun<strong>en</strong> har <strong>en</strong> nyckelroll<br />
16...... Kooperativ bidrar till<br />
kommun<strong>en</strong>s <strong>tillväxt</strong><br />
18...... Företag växer ur ett starkt<br />
för<strong>en</strong>ingsliv<br />
20...... Prislappar på utanförskapet<br />
RösteR FRån RIKsdAg<strong>en</strong>:<br />
...... det behövs <strong>en</strong> nationell strategi<br />
3...... Konkurr<strong>en</strong>s<strong>en</strong> ska vara på lika villkor<br />
4...... Företag<strong>en</strong> blir <strong>en</strong> skola för<br />
<strong>en</strong>trepr<strong>en</strong>örer<br />
5...... det civila samhället blir starkare<br />
6...... det handlar om riktiga jobb<br />
7...... <strong>en</strong> ny dim<strong>en</strong>sion i <strong>företagande</strong><br />
8...... <strong>en</strong> stark aktör mot utanförskap<br />
9...... Konkurrera med kvalitet<br />
30...... trädgårdsmöbler hjälper<br />
tidigare kriminella<br />
3 ...... Konst<strong>en</strong> att skaffa kapital<br />
35...... dags att upphandla med<br />
sociala hänsyn<br />
37...... Bergsjön visar väg<strong>en</strong><br />
38...... På marknad<strong>en</strong>s stormiga hav<br />
41...... systemfel kan rättas till <strong>–</strong><br />
förslag till lösningar
Allt fler får arbete i sociala företag<br />
Intresset för <strong>företagande</strong> med sociala förteck<strong>en</strong><br />
har ökat markant under de s<strong>en</strong>aste år<strong>en</strong>. Orsakerna<br />
till det är många. En ökad medvet<strong>en</strong>het<br />
om miljöfrågorna, behovet av att utveckla formerna<br />
för välfärd<strong>en</strong> och insikt om att <strong>en</strong> ekonomisk<br />
<strong>tillväxt</strong> måste ske på villkor som är både<br />
ekologiskt och socialt hållbara över tid är säkert<br />
faktorer som påverkar.<br />
Begrepp som socialt <strong>en</strong>trepr<strong>en</strong>örskap, samhälls<strong>en</strong>trepr<strong>en</strong>örskap,<br />
Corporate Social Responsibility<br />
CSR, social ekonomi och socialt <strong>företagande</strong><br />
förekommer allt oftare i debatt<strong>en</strong>. Samtidigt<br />
är det inte alltid så lätt att veta vad som ryms<br />
inom de olika begrepp<strong>en</strong>. För många av oss kan<br />
ord<strong>en</strong> vara laddade med värderingar och föreställningar.<br />
D<strong>en</strong> här skrift<strong>en</strong> har inte ambition<strong>en</strong> att rita<br />
kartan eller förklara alla olika begrepp. I stället<br />
handlar d<strong>en</strong> om erfar<strong>en</strong>heter av att utveckla,<br />
etablera och driva företag med målsättning att<br />
skapa arbetstillfäll<strong>en</strong> för grupper som har det<br />
särskilt svårt på arbetsmarknad<strong>en</strong> <strong>–</strong> det vill<br />
säga: sociala företag.<br />
D<strong>en</strong> definition som vi utgått från är d<strong>en</strong>na:<br />
• Sociala företag driver näringsverksamhet med<br />
målet att integrera människor i samhälle och<br />
arbetsliv.<br />
• De skapar delaktighet för medarbetarna.<br />
• De återinvesterar sina vinster i eg<strong>en</strong> eller liknade<br />
verksamhet.<br />
• De är fristå<strong>en</strong>de från off<strong>en</strong>tlig sektor.<br />
De sociala företag<strong>en</strong>s styrka är att de för<strong>en</strong>ar<br />
individ<strong>en</strong>s behov av arbete med marknad<strong>en</strong>s behov<br />
av produkter eller tjänster och samhällets<br />
behov av rehabiliteringstjänster och nya arbetstillfäll<strong>en</strong>.<br />
De flesta medarbetare i sociala företag har<br />
varit borta länge från arbetsmarknad<strong>en</strong>. Många<br />
har aldrig haft ett riktigt arbete eller kanske bara<br />
några korta ströjobb. Detta trots att individ<strong>en</strong><br />
både vill och kan arbeta. Problemet kan vara<br />
att han eller hon inte klarar av att arbeta åtta<br />
timmar om dag<strong>en</strong> fem dagar i veckan eller att<br />
person<strong>en</strong>s bakgrund gör arbetsgivar<strong>en</strong> tveksam.<br />
Det kan handla om psykiska eller fysiska funktionshinder,<br />
tidigare missbruk eller kriminalitet,<br />
långvarig sjukdom eller arbetslöshet, hemlöshet<br />
eller något annat.<br />
I de sociala företag<strong>en</strong> får alla möjlighet att<br />
arbeta till 100 proc<strong>en</strong>t av sin förmåga. Efter<br />
hand tar man mer ansvar för sina arbetsuppgifter<br />
och för företaget tillsammans med arbetskamraterna.<br />
Empowerm<strong>en</strong>t, detta oöversättliga<br />
m<strong>en</strong> också oöverträffade begrepp, är <strong>en</strong> av de<br />
viktigaste kompon<strong>en</strong>terna i det sociala <strong>företagande</strong>t.<br />
Idag finns det 150 sociala företag som tillsammans sysselsätter drygt<br />
4 000 personer. samtidigt har <strong>en</strong> miljon människor inget arbete att gå till.<br />
3
4<br />
”Jag har återerövrat makt<strong>en</strong> över mitt<br />
eget liv. Förut var jag maktlös på alla sätt.<br />
Jag var maktlös i mitt missbruk, då styrde<br />
drogerna mitt liv och mitt handlande.<br />
M<strong>en</strong> jag var också maktlös i förhållande<br />
till myndigheter. Jag var helt utlämnad till<br />
dem. Idag har jag återerövrat makt<strong>en</strong> på<br />
alla områd<strong>en</strong> i mitt liv. Jag har d<strong>en</strong> makt<br />
jag vill och behöver ha.”<br />
Kooperatör<strong>en</strong> Elisabeth Lindgr<strong>en</strong> beskriver vad<br />
arbetet i Kooperativet Kull<strong>en</strong> betytt för h<strong>en</strong>ne<br />
efter 25 år av missbruk och åtgärder.*<br />
Det är rimligt att samhället ger ekonomiskt<br />
stöd för att komp<strong>en</strong>sera företaget för medarbetarnas<br />
lägre produktivitet och större behov av<br />
stöd i arbetet. Lönebidrag och andra individuellt<br />
inriktade stöd, som alla arbetsgivare kan<br />
använda sig av, är <strong>en</strong> väg. G<strong>en</strong>om ersättning för<br />
tjänster eller g<strong>en</strong>om bidragsgivning betalar off<strong>en</strong>tlig<br />
sektor för rehabilitering, arbetsträning<br />
och sysselsättning mm.<br />
D<strong>en</strong> off<strong>en</strong>tliga sektorns stöd är väl investerade<br />
p<strong>en</strong>gar som ger mångfalt tillbaka till samhället<br />
i form av minskade kostnader och ökade<br />
skatteintäkter. De socioekonomiska bokslut<br />
som g<strong>en</strong>omförts i ett antal sociala företag visar<br />
siffror på vad samhället tjänar på att människor<br />
kommer i arbete.<br />
En del av de sociala företag<strong>en</strong>s affärsverksamhet<br />
är alltså de rehabiliterings- och arbetsmarknadsinriktade<br />
tjänster man tillhandhåller<br />
mot ersättning från off<strong>en</strong>tlig sektor. D<strong>en</strong> andra<br />
del<strong>en</strong> är d<strong>en</strong> produktion av varor och/eller tjänster<br />
som säljs på marknad<strong>en</strong> till privatpersoner,<br />
företag eller off<strong>en</strong>tlig sektor.<br />
Hur stor andel av ekonomin i företaget som<br />
utgörs av d<strong>en</strong> <strong>en</strong>a eller andra typ<strong>en</strong> av produktion<br />
varierar mycket. Det handlar om medarbetarnas<br />
förutsättningar, affärsidé och ekonomiska<br />
förutsättningar att investera i utveckling.<br />
Nytt och spännande är de initiativ till samverkan<br />
om affärskoncept och <strong>bransch</strong>utbildning<br />
som nu etableras g<strong>en</strong>om det som kallas Social<br />
franchising.<br />
Sociala företag finns inom de flesta <strong>bransch</strong>er,<br />
m<strong>en</strong> service och hantverk dominerar. 2008 finns<br />
det ca 150 företag som ryms inom definition<strong>en</strong><br />
ovan. Tillsammans sysselsätter de drygt 4000<br />
personer. Samtidigt har vi, trots sjunkande arbetslöshetssiffror,<br />
närmare <strong>en</strong> miljon människor<br />
mellan 18 och 65 år som inte har ett arbete att<br />
gå till.<br />
Naturligtvis är det sociala <strong>företagande</strong>t inte<br />
<strong>en</strong> väg som passar alla. Dessutom är arbete över<br />
huvudtaget inte möjligt för <strong>en</strong> del människor.<br />
M<strong>en</strong> om så bara 10 proc<strong>en</strong>t skulle lämna ett liv<br />
i bidragsbero<strong>en</strong>de, drogbero<strong>en</strong>de eller kriminalitet<br />
g<strong>en</strong>om socialt före tagande, så är vinsterna<br />
oerhört stora, både mänskligt och ekonomiskt.<br />
Bild<strong>en</strong> till höger är ett försök att åskådliggöra<br />
de sociala företag<strong>en</strong>s tredelade uppdrag.<br />
D<strong>en</strong> visar också hur komplicerat det kan vara<br />
för ett litet företag att förstå och använda sig<br />
av d<strong>en</strong> off<strong>en</strong>tliga sektorns mångfald av stöd och<br />
ersättningsformer.<br />
Inom ram<strong>en</strong> för Equal-projektet NTG (Nationell<br />
Tematisk Grupp) har sociala företagare,<br />
företagsrådgivare från Coompanion och företrädare<br />
för myndigheter och intresseorganisationer<br />
arbetat tillsammans för att förbättra förutsättningarna<br />
att starta och driva sociala företag.<br />
Projektet är slut m<strong>en</strong> arbetet går vidare. Äv<strong>en</strong><br />
* Från bok<strong>en</strong> Kärnan av empowerm<strong>en</strong>t <strong>–</strong> erfar<strong>en</strong>heter från tio europeiska empowerm<strong>en</strong>tverksamheter. Kvinnoforum förlag 2007.
om kunskap<strong>en</strong> har ökat om det sociala <strong>företagande</strong>t<br />
och dess förutsättningar att erbjuda nya<br />
vägar till arbete, rehabilitering och utveckling så<br />
finns mycket kvar att göra.<br />
Fortfarande finns många hinder och svårigheter<br />
på väg<strong>en</strong> från idé till start. En del av dessa<br />
handlar om attityder och/eller brister i kunskap<br />
Produktion på (lokala) marknad<strong>en</strong><br />
• Försäljning av varor<br />
och/eller tjänster till<br />
privatpersoner, företag<br />
och off<strong>en</strong>tlig sektor<br />
Kapitalförsörjning<br />
Investering och utveckling<br />
• Projektbidrag (EU mfl)<br />
• Kreditgarantiför<strong>en</strong>ing KGF<br />
(1 regional)<br />
• Ekobank<strong>en</strong><br />
(andra typer av säkerheter)<br />
Marknad<strong>en</strong>s<br />
behov av<br />
produkter<br />
Individ<strong>en</strong>s<br />
behov av<br />
arbete<br />
<strong>Socialt</strong><br />
företag<br />
hos dem som möter de nya <strong>en</strong>trepr<strong>en</strong>örerna på<br />
myndighet<strong>en</strong>, bank<strong>en</strong> eller företagsrådgivning<strong>en</strong>.<br />
I andra fall är det lagar och regler eller tilllämpning<strong>en</strong><br />
av dessa som lägger hinder i väg<strong>en</strong>.<br />
I slutet av d<strong>en</strong>na skrift redogör vi för de strukturella<br />
hinder vi id<strong>en</strong>tifierat och ger förslag på<br />
lösningar.<br />
Off<strong>en</strong>tlig upphandling<br />
Arbete, arbetsträning, praktik mm<br />
• Försäljning av tjänster/uppdrag<br />
• Anordnarbidrag<br />
• Verksamhetsbidrag<br />
• Projektbidrag<br />
Behov av<br />
rehabtjänster<br />
och fler arbetstillfäll<strong>en</strong><br />
Vidgar arbetsmarknad<strong>en</strong>,<br />
empowerm<strong>en</strong>t, arbetsträning<br />
• Lönebidrag<br />
• Trygghetsanställning<br />
• Anställningsstöd<br />
• Sjuk/aktivitetsersättning<br />
• Försörjningsstöd<br />
• Handledare, lokaler<br />
betalas av off<strong>en</strong>tlig sektor<br />
• Kompet<strong>en</strong>sutveckling och utbildning<br />
Individ- & anställningsstöd<br />
I de sociala företag<strong>en</strong><br />
får alla möjlighet att arbeta<br />
100 proc<strong>en</strong>t av sin förmåga.<br />
5
6<br />
Tidigare riksdagsledamot<strong>en</strong> Eva Arvidsson (s)<br />
har varit ordförande i projektet <strong>Socialt</strong> <strong>företagande</strong><br />
sedan 2004.<br />
Redan som socialnämndsordförande i Nynäshamn<br />
i slutet av åttiotalet kom hon till insikt<br />
om att det är nödvändigt att involvera brukarna<br />
på ett tidigt stadium för att få ett bra resultat av<br />
arbetet. D<strong>en</strong>na insikt djupnade när hon i början<br />
av nittiotalet var med om att starta Basta<br />
Arbetskooperativ. Där är arbetet d<strong>en</strong> rehabiliterande<br />
kraft<strong>en</strong> och det är brukarnas delaktighet<br />
som avgör resultatet av rehabilitering<strong>en</strong>.<br />
<strong>–</strong> Det som hände med lärlingar och kooperatörer<br />
på Basta kallar vi ’empowerm<strong>en</strong>t’, att<br />
människor får hopp och framtidstro att själva<br />
kunna forma sina liv. Det var och är fantastiskt<br />
att se vad som händer med människor när de<br />
behandlas med respekt och får ta ansvar!<br />
En annan aspekt av delaktighet handlar om<br />
ekonomi. Ökad förståelse för kostnad och resultat<br />
leder till bättre hushållning med skattemedl<strong>en</strong>.<br />
<strong>–</strong> Det är nödvändigt att ha <strong>en</strong> långsiktig strategi<br />
för att nå resultat för individ<strong>en</strong>. Därmed<br />
minskar också kostnaderna för samhället.<br />
Människor växer<br />
när de tar ansvar<br />
”Det finns bara <strong>en</strong> lyckosam metod för att förändra<br />
och utveckla verksamheter. Alla berörda ska vara<br />
delaktiga och vilja samverka för det man vill uppnå.”<br />
Som socialnämndsordförande ville hon få<br />
bort stuprörstänkandet, att varje nämnd och<br />
huvudman bara ser till sin eg<strong>en</strong> budget.<br />
<strong>–</strong> M<strong>en</strong> ing<strong>en</strong> vågade tänka nytt av rädsla att<br />
sitta med ”Svarte Petter”, alltså vara tvung<strong>en</strong><br />
att betala för <strong>en</strong> ny verksamhet, hur bra d<strong>en</strong> än<br />
är.<br />
Nu gläds hon över att <strong>en</strong> förändring är på<br />
väg. Modell<strong>en</strong> Socioekonomiskt bokslut visar<br />
samhällets vinster av samverkan och förebyggande<br />
arbete. Flera studier har finansierats av<br />
EU-medel via d<strong>en</strong> nationella temagrupp<strong>en</strong> och<br />
har väckt stort intresse. Tid<strong>en</strong> som ordförande<br />
för <strong>Socialt</strong> <strong>företagande</strong> har varit spännande och<br />
lärorik. Många har deltagit i arbetet att påverka<br />
beslutsfattare och sprida goda exempel på socialt<br />
<strong>företagande</strong>.<br />
<strong>–</strong> Det händer stora saker när människor får<br />
växa och utvecklas och arbeta till hundra proc<strong>en</strong>t<br />
av sin förmåga!<br />
Vid projekttid<strong>en</strong>s slut i december 2007 konstaterar<br />
Eva Arvidsson med stor tillfredställelse<br />
att arbetet har lett till att Nutek har fått ett regeringsuppdrag<br />
att främja socialt <strong>företagande</strong>:<br />
<strong>–</strong> Nu är vi på banan!
Fler ska få chans<strong>en</strong><br />
till ett bättre liv<br />
”Min farmor skulle inte behöva niga för<br />
de andra tanterna i syför<strong>en</strong>ing<strong>en</strong> för att<br />
de hade det bättre ställt än vi!”<br />
Under projekttid<strong>en</strong> har åtskilliga konfer<strong>en</strong>ser<br />
ordnats runt om i landet och äv<strong>en</strong> i EU. Det som<br />
mest har berört deltagarna är de personliga berättelserna<br />
av vad det sociala <strong>företagande</strong>t har<br />
inneburit för dem. Tidigare riksdagsledamot<strong>en</strong><br />
Margareta Andersson (c) har varit vice ordförande<br />
för projektet <strong>Socialt</strong> <strong>företagande</strong>. Hon<br />
har starka upplevelser av olika möt<strong>en</strong>.<br />
<strong>–</strong> Tina, Elisabeth, Namu, Tomas och många<br />
andra har berättat om sina liv och hur de tagit<br />
sig upp ur eländet på eg<strong>en</strong> hand, m<strong>en</strong> med stöd<br />
av kooperativ<strong>en</strong>. Tårarna har runnit mer än <strong>en</strong><br />
gång och det har känts ännu viktigare att arbeta<br />
för att fler får chans<strong>en</strong> till ett bättre liv!<br />
Att alla människor har lika värde bottnar<br />
djupt i h<strong>en</strong>ne ända sedan hon var lit<strong>en</strong>.<br />
<strong>–</strong> Min farmor skulle inte behöva niga för de<br />
andra tanterna i syför<strong>en</strong>ing<strong>en</strong> för att de hade det<br />
bättre ställt än vi!<br />
Som vux<strong>en</strong> <strong>en</strong>gagerade hon sig politiskt och<br />
fick uppdrag i socialnämnd<strong>en</strong> i Vetlanda kommun.<br />
På åttiotalet var hon dess ordförande tills<br />
hon kom in i riksdag<strong>en</strong> och fick arbeta med arbetsmarknadsfrågor.<br />
<strong>–</strong> Där såg jag hur svårt det kan vara för dem<br />
som inte passar in i systemet.<br />
Projektet har gett goda kontakter med olika<br />
människor <strong>–</strong> kooperatörer, politiker och tjänstemän<br />
i kommuner och myndigheter. Det är<br />
dessa mänskliga möt<strong>en</strong> som har gett h<strong>en</strong>ne kraft<br />
i arbetet att försöka få regering och myndigheter<br />
att förstå vilka möjligheter som finns i det<br />
sociala <strong>företagande</strong> för människor utanförskap<br />
<strong>–</strong> möjlighet att växa och försörja sig.<br />
”Kooperatörerna på de sociala arbetskooperativ<strong>en</strong><br />
har gett inspiration att gå vidare.<br />
Och vårt trägna arbete har gett resultat!”<br />
På alla nivåer i samhället finns större förstå<strong>en</strong>de<br />
och öpp<strong>en</strong>het. Alltfler inser att människor med<br />
funktionshinder är <strong>en</strong> resurs när de får möjlighet<br />
att arbeta på sina egna villkor <strong>–</strong> till hundra<br />
proc<strong>en</strong>t.<br />
Nu arbetar Margareta Andersson <strong>en</strong>ligt dessa<br />
tankegångar med ett projekt i Jönköpings län<br />
där kommunpolitiker och tjänstemän är med på<br />
noterna.<br />
<strong>–</strong> Ringarna sprider sig på vattnet. Arbetet går<br />
vidare!<br />
7
8<br />
Foto: Emilio Merayo<br />
”Vi arbetar till 100 proc<strong>en</strong>t”<br />
”Det är häftigt att vi går runt av eg<strong>en</strong> kraft.<br />
Jag är väldigt stolt över det.”<br />
Mikael Persson är <strong>en</strong> av tio kooperatörer i Solakoop.<br />
Som d<strong>en</strong> företagare han är har han siffror<br />
och ekonomi klart för sig. För att klara hyran<br />
till kommun<strong>en</strong>, 121 000 kr, behövdes 35 proc<strong>en</strong>ts<br />
beläggning på det Bed&Breakfast som<br />
Solakoop driver. M<strong>en</strong> det blev mer än så det<br />
första året, 46 proc<strong>en</strong>t, och kooperativet tvingades<br />
också säga ”fullbelagt” till ett fyrtiotal som<br />
ville övernatta här. Under drygt två år har koo-<br />
Nu har det öppnat, det första hotellet i Sverige som drivs <strong>en</strong>ligt konceptet Le Mat.<br />
Nöjda delägare är L<strong>en</strong>a Jansson Hjelm och Mikael Persson.<br />
perativet gått med <strong>en</strong> lit<strong>en</strong> vinst som sparas för<br />
framtid<strong>en</strong>.<br />
Nu ska verksamhet<strong>en</strong> utvidgas för att kunna<br />
ta emot fler övernattande gäster. Dessutom ska<br />
man sälja arbetsrehabilitering. Spänning<strong>en</strong> är<br />
stor inför flytt<strong>en</strong> till större lokaler tvärs över gatan<br />
i d<strong>en</strong> gamla kapt<strong>en</strong>svillan.<br />
M<strong>en</strong> Mikael har inte alltid känt förväntan<br />
inför framtid<strong>en</strong>. För två och ett halvt år sedan<br />
kände han sig helt uträknad.<br />
<strong>–</strong> Förr var det så att jag skjutsade min fru<br />
till h<strong>en</strong>nes jobb, s<strong>en</strong> åkte jag hem och la mig.
Jag gick aldrig ut. Nu jobbar jag här och är inte<br />
rädd att vara i lag med folk. Allting har lossnat<br />
med kooperativet.<br />
Arbetar efter förmåga<br />
Också L<strong>en</strong>a Jansson Hjelm tycker att Solakoop<br />
har blivit <strong>en</strong> vändpunkt för h<strong>en</strong>ne. Hon är gift<br />
tvåbarnsmamma, utbildad undersköterska med<br />
universitetsexam<strong>en</strong>. Kooperativet har betytt<br />
mycket för h<strong>en</strong>nes hälsa och självkänsla.<br />
<strong>–</strong> D<strong>en</strong> personliga vinst<strong>en</strong> kan inte mätas i<br />
p<strong>en</strong>gar, säger hon.<br />
<strong>–</strong> Det är <strong>en</strong> mänsklig rättighet att få bidra<br />
med sitt arbete fast man har ett funktionshinder.<br />
Att vara produktiv betyder mycket för hälsa och<br />
självkänsla.<br />
L<strong>en</strong>a betonar att kooperatörerna gör jobb på<br />
riktigt m<strong>en</strong> i eg<strong>en</strong> takt. Alla i Solakoop arbetar<br />
till 100 proc<strong>en</strong>t av sin förmåga. Det kan betyda<br />
5, 10 eller 20 proc<strong>en</strong>t eller mer och att arbetsförmågan<br />
kan variera över tid.<br />
Det finns självklar acceptans i kooperativet<br />
när någon inte orkar komma utan behöver vila<br />
ett tag.<br />
Både L<strong>en</strong>a och Mikael betonar att det är <strong>en</strong><br />
stor trygghet att handledarna finns där. Och Veronika<br />
Höijer och Bosse Pettersson berättar om<br />
hur kooperatörerna har utvecklats och tar ansvar<br />
för sitt företag.<br />
<strong>–</strong> När man har varit sjuk länge är det ett stort<br />
steg att kunna säga till sig själv i spegeln: jag är<br />
företagare och jag duger! säger Veronika.<br />
FAktA om SolAkoop<br />
solakoop i Karlstad är ett kooperativ som<br />
drivs av psykiskt funktionshindrade. I maj<br />
2005 startade ett sommarkafé och s<strong>en</strong>are ett<br />
Bed & Breakfast. I solakoop arbetar tio per-<br />
soner.två handledare, Bosse Pettersson och<br />
Veronika Höijer, är anställda av kommun<strong>en</strong>.<br />
Kooperativet fick ett lån vid start<strong>en</strong> på 100 000<br />
kr från kommun<strong>en</strong> och ett kommunalt bidrag<br />
på 60 000 kr vilket användes för att r<strong>en</strong>overa<br />
och utrusta lokalerna i d<strong>en</strong> gamla kommunalt<br />
ägda överstevillan vid Klarälv<strong>en</strong>.<br />
I B&B finns 3 rum (åtta bäddar). solakoop<br />
blev känt via turistbyrån och gäster kom<br />
snart också via universitetet och sjukhuset.<br />
Beläggning<strong>en</strong> har varit över förväntan och till-<br />
sammans med intäkterna från sommarkaféet<br />
klarade man hela det första året på dessa<br />
p<strong>en</strong>gar och kunde också betala tillbaka lånet<br />
på 100 000 kr. Från och med 2006 har koo-<br />
perativet betalat hyra till kommun<strong>en</strong> och gått<br />
runt ekonomiskt.<br />
snart flyttar solakoop B&B till större lokaler.<br />
I d<strong>en</strong> före detta kapt<strong>en</strong>svillan kommer det att<br />
finnas 11 uthyrningsrum (22 bäddar). Koo-<br />
perativets hyra till kommun<strong>en</strong> blir 510 000<br />
kronor.<br />
Från nyåret 2008 finns ett avtal mellan solakoop<br />
och Karlstads kommun som innebär att<br />
stad<strong>en</strong> köper 10 heltidsplatser för arbetsrehabilitering<br />
till ett årspris på 200 000 kr. då<br />
förstärks också kooperativet med två lönebidragsanställda.<br />
solakoop är <strong>en</strong> del av hotellkedjan Le Mat.<br />
Konceptet har utformats inom ett eU-projekt<br />
och används på olika orter inom europa.<br />
9
10<br />
”Det är <strong>en</strong> mänsklig rättighet att få bidra med sitt arbete fast man har ett<br />
funktionshinder. Att vara produktiv betyder mycket för hälsa och självkänsla.”<br />
L<strong>en</strong>a Jansson Hjelm, solakoop<br />
lön i stället för bidrag<br />
Idag har nästa alla kooperatörer sin försörjning<br />
via sjukersättning. Önskedrömm<strong>en</strong> är att alla<br />
som arbetar i kooperativet ska få lön i stället<br />
för bidrag.<br />
Problemet med sjukersättning är att Försäkringskassan<br />
och kooperativet har olika tidsperspektiv.<br />
Det tar olika lång tid att bli redo för d<strong>en</strong><br />
vanliga arbetsmarknad<strong>en</strong> och <strong>en</strong> del kooperatörer<br />
vill stanna kvar på sin nuvarande arbetsplats<br />
Solakoop.<br />
Arbetsförmedling<strong>en</strong>s synpunkt att d<strong>en</strong> som<br />
kan arbeta 20 timmar per vecka i kooperativet<br />
också kan ha arbetsträning på ”vanliga” företag<br />
skapar oro.<br />
Karin Haster är verksamhetschef för social<br />
ekonomi i Karlstads kommun. Hon tror inte att<br />
myndighet<strong>en</strong>s krav kommer att hjälpa människor<br />
med funktionshinder.<br />
<strong>–</strong> Arbetsförmågan finns under de omständigheter<br />
som vi har här i <strong>en</strong> stödjande och<br />
tillåtande miljö. Här är det tillåtet att då<br />
och då inte orka med att arbeta. Vanliga<br />
arbetsplatser med stress och likadana<br />
krav på alla är något helt annat.<br />
Hon tror att arbetsförmedling<strong>en</strong>s ledning förstår<br />
problemet, m<strong>en</strong> att reglerna ändå tar över.<br />
Enligt <strong>en</strong> strikt tolkning är <strong>en</strong> kooperatör eg<strong>en</strong><br />
företagare och kan därför inte få vark<strong>en</strong> lönebidrag<br />
eller trygghetsanställning.<br />
Nu är många kooperatörer på andra håll i<br />
landet anställda med lönebidrag. Karin Haster<br />
önskar att det vore så också i Karlstad eftersom<br />
det skulle underlätta <strong>en</strong> stegvis övergång till d<strong>en</strong><br />
öppna arbetsmarknad<strong>en</strong>.<br />
I Solakoop är alla delaktiga och vill jobba så<br />
mycket de kan. En poäng med ett kooperativ är<br />
att man får växa i eg<strong>en</strong> takt. Man kan stanna<br />
kvar i det arbete man trivs med eller gå vidare<br />
till annat arbete.<br />
lönebidrAg i SociAlA<br />
ArbetSkooperAtiv<br />
Frågan om det är möjligt att lämna lönebidrag<br />
för <strong>en</strong> person som är medlem i ett koopera-<br />
tiv återkommer då och då. I grund<strong>en</strong> handlar<br />
det om att avgöra om <strong>en</strong> person ska betrak-<br />
tas som företagare eller inte. Arbetsförmed-<br />
ling<strong>en</strong>s eg<strong>en</strong> text i ”Handledarstöd för löne-<br />
bidragsär<strong>en</strong>d<strong>en</strong>” visar tydligt att det är fullt<br />
möjligt att använda lönebidrag till att stödja<br />
anställning i sociala arbetskooperativ.<br />
lönebidrag i arbetskooperativ<br />
”Lönebidrag kan lämnas till ett kooperativ<br />
som anställer <strong>en</strong> person som också är kooperatör<br />
och därmed delägare i företaget. För<br />
att lönebidrag ska lämnas måste det finnas<br />
ett anställningsförhållande där d<strong>en</strong> anställde<br />
har lön och anställningsförmåner <strong>en</strong>ligt kollektivavtal<br />
eller som är likvärdiga med kollektivavtal<br />
i <strong>bransch</strong><strong>en</strong>.”<br />
Citat ur Arbetsförmedling<strong>en</strong>s<br />
”Handläggarstöd för lönebidragsär<strong>en</strong>d<strong>en</strong>” (Uppdaterad<br />
2007-12-28)
Rätt handlag på Le Mat-hotellet har Mikael Persson på Solakoop i Karlstad.<br />
Foto: Emilio Merayo<br />
11
1<br />
Foto: Bitte Lundborg<br />
Stolt företagare är Catharina Håkansson i kooperativet Karins döttrar i Göteborg.
”Kan vi, kan alla komma tillbaka!”<br />
”Kvinnorna har tidigare använt sin<br />
kraft negativt. Här tar vi vara på d<strong>en</strong> på<br />
ett positivt sätt. När man skapar växer<br />
man som människa.”<br />
Catharina Håkansson är kooperatör och har<br />
varit med om att starta Karins döttrar. Hon arbetar<br />
som motivatör och stöttar kvinnor som<br />
arbetstränar så att de kan lämna missbruk och<br />
annat bakom sig och börja på nytt ig<strong>en</strong>.<br />
<strong>–</strong> Vi stöttar tjejerna i allt, säger hon.<br />
Metod<strong>en</strong> är att arbeta med sina händer, väva,<br />
sy eller skapa i olika material. Det finns <strong>en</strong> kraft<br />
i glädj<strong>en</strong> att skapa som får människan att växa.<br />
Att arbeta tillsammans för något gem<strong>en</strong>samt ger<br />
bra tillfäll<strong>en</strong> för samtal.<br />
I lokal<strong>en</strong> på Skeppsbron är det trångt mellan<br />
vävstolarna. På lagerhyllor ligger travar av tyger<br />
i lysande färger och olika nyanser. Kooperativet<br />
får lakan gratis och färgar själva.<br />
I köket förbereds lunch<strong>en</strong> som fungerar som<br />
<strong>en</strong> fast punkt på dag<strong>en</strong> både för de som arbetstränar<br />
och för de anställda. Över dag<strong>en</strong>s lunch<br />
med vegobiffar, ris, bönor och sallad förs småprat<br />
och gem<strong>en</strong>samma samtal. Agnes Mikita är<br />
köksansvarig, m<strong>en</strong> alla turas om att laga mat<strong>en</strong>,<br />
vilket är <strong>en</strong> del av arbetsträning<strong>en</strong>.<br />
Alla får kämpa<br />
<strong>–</strong> Bara detta att vara tillsammans med kvinnor<br />
är nytt och svårt för många i början. Alla får<br />
kämpa för att lära sig att respektera varandra.<br />
Det är vi som arbetar här som visar vilk<strong>en</strong> anda<br />
råder. Det tar tid att lära sig lojalitet, konstaterar<br />
Magdal<strong>en</strong>a Herrnsdorf, också kooperatör.<br />
De kvinnor som kommer till Karins Döttrar<br />
har ett tungt bagage och det tar tid att ställa<br />
om till något nytt. M<strong>en</strong> hjälp finns för att reda<br />
ut trassliga situationer, till exempel skulder och<br />
bo<strong>en</strong>de. En del går på behandling, andra vill<br />
ta hem sina barn från familjehem och behöver<br />
hjälp att utvecklas som förälder.<br />
<strong>–</strong> Vi som jobbar här har själva varit på<br />
bott<strong>en</strong> och rest oss. Det gör att vi blir äkta<br />
förebilder. Kan vi så kan alla! Vi vill visa<br />
på glädj<strong>en</strong> i vardag<strong>en</strong> och i arbetet,<br />
säger Catharina.<br />
Får ni anställda frågor om vad ni själva varit<br />
med om?<br />
<strong>–</strong> Ibland. M<strong>en</strong> det räcker med att säga ’jag<br />
har själv varit där du är nu’, svarar Catharina.<br />
Vad behövs för att utveckla arbetet i Karins<br />
döttrar?<br />
Catharina och Magdal<strong>en</strong>a hjälps åt med <strong>en</strong><br />
lista:<br />
<strong>–</strong> En mer långsiktig ekonomi för kooperativet.<br />
När någon inte kommer till d<strong>en</strong> arbetsträningsplats<br />
som kommun<strong>en</strong> har köpt utgår ersättning i<br />
max fem dagar. Det kan ta tid att få <strong>en</strong> ny person<br />
till d<strong>en</strong> plats<strong>en</strong>. Resultatet är osäker ekonomi.<br />
<strong>–</strong> Arbetet i kooperativet ska värderas högre<br />
i reda p<strong>en</strong>gar. Vi utför ett kvalificerat motivationsarbete<br />
som ställer höga krav på personal<strong>en</strong>.<br />
Jämfört med liknande arbet<strong>en</strong> ligger våra<br />
löner fortfarande på låglön<strong>en</strong>ivå.<br />
13
14<br />
<strong>–</strong> Lönebidrag<strong>en</strong> borde lyftas och de anställda<br />
ges trygga anställningar. Rimligt, eftersom samhället<br />
sparar stora p<strong>en</strong>gar på att kvinnor blir<br />
självförsörjande och bidrar till samhällets <strong>tillväxt</strong>.<br />
<strong>–</strong> Sociala företag borde inte beskattas på<br />
samma sätt som andra företag. Samhället har<br />
stort ekonomiskt intresse av att fler sociala företag<br />
kan starta och utvecklas. Vinst<strong>en</strong> investeras<br />
för att i första hand starta flera företag och<br />
inte för eg<strong>en</strong> vinnings skull vilket borde belönas.<br />
Ambition<strong>en</strong> för oss är att Karins Döttrar ska<br />
växa och att vi kan sprida vår modell.<br />
FAktA om kArinS döttrAr<br />
Karins döttrar är ett av sex kooperativ som ingår i konsortiet Väg<strong>en</strong> ut! kooperativ<strong>en</strong> i gö-<br />
teborg. där arbetar 30 personer som har brutit med kriminalitet och/eller missbruk för att<br />
hjälpa andra att komma tillbaka till ett vanligt liv.<br />
lästips!<br />
väg<strong>en</strong> ut! blev väg<strong>en</strong> in, socialt <strong>företagande</strong><br />
och empowerm<strong>en</strong>t, slutsatser ur <strong>en</strong><br />
forskningsrapport från göteborgs universitet.<br />
Karins döttrar, ett väv- och hantverkskooperativ, startade år 2003 med affärsidén att sälja<br />
platser för arbetsträning och dessutom ta in inkomster på produktion av hantverk. sju kvinnor<br />
är anställda med lönebidrag (5,5 tjänster).<br />
det finns åtta platser för kvinnor som behöver arbetsträning. de flesta börjar på halvtid för<br />
att s<strong>en</strong>are gå över till heltid. Kostnad<strong>en</strong> för kommuner eller kriminalvård är 424 respektive<br />
635 kronor per dag.<br />
det finns <strong>en</strong> öpp<strong>en</strong> verksamhet på kvällstid som får kommunalt stöd. Kooperativet har äv<strong>en</strong><br />
skapande verksamhet på häktet för att redan där visa på alternativ till det gamla livet.<br />
tid<strong>en</strong> i arbetsträning varierar mellan sex månader och ett och ett halvt år. Mellan 70 och<br />
80 proc<strong>en</strong>t av kvinnorna går vidare till studier, annat arbete eller arbete inom några av de<br />
andra Väg<strong>en</strong> Ut! kooperativ<strong>en</strong><br />
<strong>en</strong>ligt ett socioekonomiskt bokslut för Väg<strong>en</strong> Ut! kooperativ<strong>en</strong> tjänar samhället <strong>en</strong> miljon<br />
kronor om året på varje person som har kommit igång med arbetsträning på heltid och<br />
därmed har lämnat missbruk och utanförskap.
Kommun<strong>en</strong> har <strong>en</strong> nyckelroll<br />
Hur kommun<strong>en</strong> ställer sig till sociala företag har stor betydelse för<br />
företag<strong>en</strong>s möjligheter att starta och utvecklas. Politiskt kan frågan<br />
lyftas g<strong>en</strong>om policy och handlingsprogram för social ekonomi och<br />
socialt <strong>företagande</strong>.<br />
Värmdö kommun, Växjö kommun och Västa götalandsregion<strong>en</strong> var<br />
tidigt ute med att anta program för hur d<strong>en</strong> tredje sektorn kan medverka<br />
till lokal och regional utveckling och sysselsättning. ett teck<strong>en</strong><br />
på ökat kommunalt intresse är att några kommuner har inrättat nya<br />
tjänster: verksamhetschef för social ekonomi och socialt <strong>företagande</strong>.<br />
Idéer att starta sociala företag föds ofta inom för<strong>en</strong>ingslivet. eller de<br />
uppstår hos eldsjälar som vill förverkliga sina idéer tillsammans med<br />
andra. Kooperativ är d<strong>en</strong> vanligaste form<strong>en</strong> av socialt <strong>företagande</strong>.<br />
Kommun<strong>en</strong>s stöd är viktigt för att komma igång. det kan handla om<br />
att låna ut lokaler kanske hyresfritt, ge projektstöd, svara för lön till<br />
handledare eller köpa tjänster. Kommun<strong>en</strong>s vinst är att människor<br />
arbetar sig bort från bidragsbero<strong>en</strong>de och kommer till ett positivt<br />
sammanhang där de behöver mindre vård och kommunal omsorg.<br />
sociala företag ger stora samhällsekonomiska vinster (se särskilt<br />
kapitel).<br />
Här följer två exempel på kommuner<br />
som arbetar för att främja sociala företag.<br />
15
16<br />
Kooperativ bidrar<br />
till kommun<strong>en</strong>s <strong>tillväxt</strong><br />
”Om man ska vänta på att alla kommer<br />
med på tåget kommer man ing<strong>en</strong>stans.<br />
Det är självklart att pröva nya vägar.”<br />
Ingela Wretling, politiker (s) i Karlstad<br />
i karlstad började satsning<strong>en</strong> på att stimulera<br />
socialt <strong>företagande</strong> med <strong>en</strong> gem<strong>en</strong>sam resa till<br />
det kända missbrukarkooperativet San Patrignano<br />
i Itali<strong>en</strong>. Politiker, brukare, socialdirektör,<br />
chefer, tjänstemän <strong>–</strong> sammanlagt 43 personer<br />
häpnade över vad de såg: jobb på riktigt, hög<br />
kvalitet på produkter och tjänster.<br />
Socialförvaltning<strong>en</strong>s avdelning för socialpsykiatri<br />
gick vidare med ideerna. Värmlandskooperativ<strong>en</strong><br />
ordnade <strong>en</strong> utbildning i hur man<br />
startar och driver ett kooperativ. Deltog gjorde<br />
sexton personer, personal och personer med psykiska<br />
funktionshinder, och tio av dem slutförde<br />
kurs<strong>en</strong>. D<strong>en</strong> 28 maj 2005 invigdes det första<br />
kooperativet, Solakoop, med pompa och ståt.<br />
Det finns ytterligare ett kooperativ i Karlstad,<br />
därtill ligger två nu i startgroparna.<br />
<strong>–</strong> Det är dags nu att starta <strong>en</strong> ny utbildning,<br />
säger Pia Sahlin-Brunzell, socialdirektör i Karlstad,<br />
väl medvet<strong>en</strong> om att <strong>en</strong> kommun inte kan<br />
bestämma över om ett socialt företag ska starta.<br />
Politikerna kom in i bild<strong>en</strong> när beslut skulle<br />
tas om kooperativets start. Det stöd som behövdes<br />
kunde i huvudsak ordnas inom ram<strong>en</strong> för<br />
befintliga resurser: lön till två handledare, hyresfria<br />
lokaler under sex månader.<br />
Nu finns det inskrivet i Karlstad kommuns<br />
politiska plattform att socialt <strong>företagande</strong> ska<br />
främjas.<br />
Hur fick du med dig alla politiker?<br />
<strong>–</strong> Om man ska vänta på att alla kommer med<br />
på tåget kommer man ing<strong>en</strong>stans, svarar Ingela<br />
Wretling (s), ordförande i arbetsmarknads- och<br />
socialnämnd<strong>en</strong>.<br />
<strong>–</strong> Om man sätter människor främst och de<br />
ser möjligheter till <strong>en</strong> förbättrad situation <strong>–</strong> vem<br />
ska stå på deras sida om inte vi? Alla kan och<br />
vill växa och det är självklart att söka vägar för<br />
detta.<br />
Hon ser det som naturligt att d<strong>en</strong> nämnd som<br />
arbetar med människor i utanförskap också <strong>en</strong>gagerar<br />
sig för socialt <strong>företagande</strong>.<br />
varning för välm<strong>en</strong>ing<br />
Nämnd<strong>en</strong>s vice ordförande, Daniel Berghel (m)<br />
är också mycket positiv och tycker att modell<strong>en</strong><br />
är ”oerhört bra och framgångsrik”.
<strong>–</strong> Jag är jätteglad att vi har sociala företag i<br />
Karlstad och skulle gärna se flera!<br />
Samtidigt utfärdar han <strong>en</strong> lit<strong>en</strong> varning. I all<br />
välm<strong>en</strong>ing kan det vara lätt för politiker att ta<br />
ett alltför stort ansvar. Ett socialt företag måste<br />
stå på egna b<strong>en</strong> och bära sig självt.<br />
En annan sak har bidragit till det kommunala<br />
intresset för socialt <strong>företagande</strong>, nämlig<strong>en</strong><br />
detta att arbetsmarknadsfrågor och socialtjänst<br />
har förts samman i <strong>en</strong> nämnd, arbetsmarknads-<br />
och socialnämnd<strong>en</strong>. Det betyder starkt fokus på<br />
att hjälpa människor från bidragsbero<strong>en</strong>de till<br />
annan försörjning.<br />
<strong>–</strong> Vårt uppdrag är tydligt <strong>–</strong> att förbereda för<br />
arbete. Vi ser oss som <strong>en</strong> del av kommun<strong>en</strong>s näringslivsutveckling.<br />
Kooperativ innebär <strong>tillväxt</strong><br />
för kommun<strong>en</strong>, säger Pia Sahlin-Brunzell.<br />
I plan<strong>en</strong> för förvaltning<strong>en</strong> för år<strong>en</strong> 2007<strong>–</strong><br />
2010 finns två målsättningar som berör sociala<br />
företag: Stimulera och uppmuntra socialt <strong>företagande</strong>.<br />
Satsning på social ekonomi och socialt<br />
<strong>företagande</strong> som <strong>en</strong> möjlighet för dem som står<br />
utanför arbetsmarknad<strong>en</strong>.<br />
”Vårt uppdrag är tydligt <strong>–</strong> att förbereda för arbete.<br />
Vi ser oss som <strong>en</strong> del av kommun<strong>en</strong>s<br />
näringslivsutveckling.”<br />
Pia sahlin-Brunzell,<br />
socialdirektör i Karlstad<br />
”Jag är jätteglad att vi<br />
har sociala företag i Karlstad<br />
och skulle gärna se flera!”<br />
daniel Berghel<br />
tipS till kommUnpolitiker<br />
• vårda eldsjälarna<br />
• tro på att människor kan<br />
och vill förbättra sin situation<br />
• inse att initiativ måste komma underifrån<br />
• sök inspiration, gärna på <strong>en</strong> gem<strong>en</strong>sam<br />
resa med brukare och tjänstemän<br />
• diskutera fram <strong>en</strong> gem<strong>en</strong>sam bild<br />
av vad som ska göras och varför<br />
• våga börja<br />
• våga pröva något nytt<br />
• inse att ett kooperativ bestämmer själv<br />
vad som ska göras<br />
• inspirera de sociala företag<strong>en</strong><br />
bland annat g<strong>en</strong>om att ge uppdrag<br />
• se sociala företag som ett<br />
utvecklingsområde<br />
• framhåll ofta och tydligt att socialt <strong>företagande</strong><br />
ger samhällsekonomiska vinster<br />
Källa: Ingela Wretling, Pia Sahlin-Brunzell<br />
17
18<br />
Företag växer ur ett starkt för<strong>en</strong>ingsliv<br />
”Personer med funktionshinder har precis som alla andra göteborgare unika och<br />
individuella behov. Dessa behov ska tillgodoses med respekt för integritet och<br />
självbestämmande. /- - /Möjlighet<strong>en</strong> till arbete och m<strong>en</strong>ingsfull sysselsättning ska<br />
öka och <strong>en</strong> större variation i utbudet behövs över stad<strong>en</strong>. Ett led i detta är att stödja<br />
kooperativ verksamhet.”<br />
ur göteborgs budget 2008<br />
I Göteborg har ett starkt stöd till för<strong>en</strong>ingslivet<br />
skapat förutsättningar för sociala företag. Här<br />
har <strong>en</strong> grupp kommunala tjänstemän politiskt<br />
uppdrag att stödja för<strong>en</strong>ingar som vill starta<br />
eg<strong>en</strong> verksamhet.<br />
<strong>–</strong> Vi ska vara både motor och bromskloss.<br />
Ofta vill för<strong>en</strong>ingar göra mycket på <strong>en</strong> gång och<br />
det är lätt att ta sig vatt<strong>en</strong> över huvudet. Det är<br />
<strong>en</strong> känslig balans mellan att stödja och styra,<br />
säger Marie Larsson, chef för <strong>en</strong> nystartad <strong>en</strong>het,<br />
social ekonomi, som arbetar med att stödja<br />
för<strong>en</strong>ingsliv och socialt <strong>företagande</strong>.<br />
Politikernas uppdrag till d<strong>en</strong> nya <strong>en</strong>het<strong>en</strong> är<br />
att driva <strong>en</strong> utvecklingsprocess som ska resultera<br />
i <strong>en</strong> strategi för kommun<strong>en</strong>s arbete inom<br />
social ekonomi.<br />
<strong>–</strong> Tidigare talade man i allmänna ordalag om<br />
för<strong>en</strong>ingarnas betydelse. Idag finns <strong>en</strong> djupare<br />
insikt om vad de betyder för att bryta utanförskap,<br />
säger Göran Näslund, som länge arbetat<br />
med stödet till verksamheter för personer med<br />
psykiska funktionshinder.<br />
Ett exempel på <strong>en</strong> för<strong>en</strong>ing som nu driver<br />
verksamhet är Intresseför<strong>en</strong>ing<strong>en</strong> för schizofr<strong>en</strong>i,<br />
Ifs. Kommun<strong>en</strong> hjälpte till då <strong>en</strong> stiftelse<br />
bildades med syftet att ordna det som många<br />
psykiskt sjuka saknar <strong>–</strong> ett bra bo<strong>en</strong>de.<br />
Nu finns sammanlagt 27 platser i korttidsbo<strong>en</strong>de,<br />
gruppbo<strong>en</strong>de och kollektivt bo<strong>en</strong>de.<br />
Stiftels<strong>en</strong> är arbetsgivare för personalstab<strong>en</strong>, 25<br />
tjänster. I takt med att intäkterna på försålda<br />
platser ökade trappade kommun<strong>en</strong> ner sitt bidrag.<br />
Nu är omslutning<strong>en</strong> 14<strong>–</strong>15 miljoner kronor<br />
och kommunalt stöd behövs inte längre.<br />
Stöd från kommunstyrels<strong>en</strong><br />
Ett antal kooperativ fanns redan i stad<strong>en</strong> när<br />
kommun<strong>en</strong> år 2001 startade Kooperatörshuset.<br />
Idén var att i samarbete med studieförbund<strong>en</strong><br />
utbilda personer med psykiska funktionshinder<br />
i konst<strong>en</strong> att starta eget. Det första kooperativet<br />
fick bidrag via kommunstyrels<strong>en</strong> <strong>–</strong> vilket man<br />
kan se som <strong>en</strong> politisk markering av intresse för<br />
sociala företag. Hittills har åtta kooperativ växt<br />
fram via Kooperatörshuset.<br />
Arbetskooperativet Väg<strong>en</strong> ut! Startade år<br />
2002 av före detta missbrukare som ett partnerskap<br />
inom EU-programmet Equal.<br />
Kommun<strong>en</strong> köper olika tjänster från de sex<br />
kooperativ som idag ingår i konsortiet Väg<strong>en</strong> ut!
Finns det risk att kommun<strong>en</strong> styr för<strong>en</strong>ingarna<br />
alltför mycket?<br />
<strong>–</strong> Både ja och nej, svarar Anders Lindskog<br />
som också arbetar med stödet till stad<strong>en</strong>s frivilligorganisationer.<br />
<strong>–</strong> Många m<strong>en</strong>ar att kommun<strong>en</strong>s styrning i<br />
för<strong>en</strong>ingslivet har ökat. Det som hänt, som vi<br />
ser det, är att vi nu är mer noggranna än tidigare<br />
med att följa upp vad för<strong>en</strong>ingarna har lovat att<br />
utföra.<br />
För<strong>en</strong>ingar som vill starta eget behöver stöd<br />
på väg<strong>en</strong> dit, inte minst i de svackor som alltid<br />
kommer. Då behövs tjänstemän och andra som<br />
kan hålla mod och kraft uppe hos styrelseledamöter<br />
och verksamhetsansvariga.<br />
Problem<strong>en</strong> är många på väg<strong>en</strong> fram till ett<br />
socialt företag.<br />
”Ett prioriterat mål är att ett utvecklingsc<strong>en</strong>ter för social ekonomi ska utvecklas inom<br />
ram<strong>en</strong> för social resursnämnd. /--/Handläggarnas uppdrag är att medverka till att skapa<br />
bra förutsättningar och ett gynnsamt klimat för utvecklings- och förändringsarbete.”<br />
ur sociala resursnämnd<strong>en</strong>s budget 2008<br />
<strong>–</strong> Kommun<strong>en</strong> saknar möjlighet till långsiktig<br />
finansiering. Sega strukturer motverkar också,<br />
sammanfattar Marie Larsson.<br />
I sociala arbetskooperativ arbetar personer<br />
med begränsad arbetsförmåga vilket innebär att<br />
alla kooperativ inte kan gå runt ekonomiskt av<br />
eg<strong>en</strong> kraft. För att motivera att det behövs stöd<br />
från kommun<strong>en</strong> och stat<strong>en</strong> är det viktigt att visa<br />
på att socialt <strong>företagande</strong> ger andra värdefulla<br />
vinster för samhället.<br />
Idag kan man via metod<strong>en</strong> Socioekonomiska<br />
bokslut leda i bevis att samhället sparar stora<br />
p<strong>en</strong>gar när människor arbetar och känner sig<br />
friskare och därför inte behöver vård i samma<br />
omfattning som tidigare (se artikel på nästa<br />
sida).<br />
19
0<br />
Prislappar på utanförskapet<br />
”Det är först när man sätter ett pris på utanförskapet som det blir tydligt vad<br />
detta kostar samhället. Att redovisa d<strong>en</strong> samhällsekonomiska nyttan är viktigt för oss.<br />
Det leder till att arbetet i sociala företag får högre status.”<br />
näringsminister Maud Olofsson vid nuteks konfer<strong>en</strong>s om sociala företag 6 december 2007<br />
Sociala företag producerar inte bara tjänster och<br />
produkter utan också hälsa och integration. Socioekonomiska<br />
bokslut visar i reda p<strong>en</strong>gar vad<br />
samhället tjänar på sociala företag. Kostnader<br />
för samhället i form av olika välfärdstjänster<br />
försvinner eller reduceras när människor i utanförskap<br />
kommer i arbete.<br />
Det är inga småsummor det handlar om:<br />
<strong>–</strong> En miljon kronor per år och medarbetare i<br />
företag som Basta och Väg<strong>en</strong> ut! där människor<br />
har lämnat missbruk och kriminalitet bakom sig.<br />
<strong>–</strong> 300 000<strong>–</strong>540 000 kronor per person och<br />
år i sociala arbetskooperativ som Brigg<strong>en</strong> och<br />
KOS. Här arbetar människor med psykiska<br />
funktionshinder.<br />
Två nationalekonomer, Ingvar Nilsson och<br />
Anders Wadeskog, har utarbetat <strong>en</strong> metod att<br />
mäta samhällsekonomisk nytta och väga d<strong>en</strong><br />
samman med företagets ekonomiska bokslut.<br />
Arbetet börjar tillsammans med de berörda,<br />
kooperatörerna och samhällets hjälpare. I <strong>en</strong><br />
fokusgrupp förs utförliga samtal med kooperatörer:<br />
Hur såg livet ut för dig före inträdet i kooperativet?<br />
Vilka kontakter hade du med vård<strong>en</strong><br />
och andra institutioner? I <strong>en</strong> annan fokusgrupp<br />
fanns läkare, socialarbetare, polis med flera. De<br />
gav sin bild av utanförskap med alla dess kostnader.<br />
Att mäta nyttan för samhället<br />
Resultatet blev <strong>en</strong> mäktig karta över alla som<br />
försökt hjälpa, inom socialtjänst<strong>en</strong>, polis<strong>en</strong>,<br />
rättsväs<strong>en</strong>det, sjukvård<strong>en</strong>, kriminalvård<strong>en</strong> med<br />
flera. Prislappar sattes på de insatser som kooperatörer<br />
tidigare tagit i anspråk.<br />
D<strong>en</strong> rapport som Ingvar Nilsson och Anders<br />
Wadeskog har gjort för Nuteks räkning om Väg<strong>en</strong><br />
Ut! Kooperativ<strong>en</strong> och Basta Arbetskooperativ<br />
visar att de stora vinnarna är rättsväs<strong>en</strong>det, socialtjänst<strong>en</strong><br />
och försäkringsbolag<strong>en</strong>. Vinsterna för<br />
dessa aktörer uppgår till vardera mellan 100 000<br />
kronor och 500 000 kronor per medarbetare och<br />
år i de båda företag<strong>en</strong>. Efter fem års arbete i kooperativ<strong>en</strong><br />
kan samhällsvinst<strong>en</strong> uppgå till 9 miljoner<br />
kronor per medarbetare.<br />
Av studi<strong>en</strong> över de sociala arbetskooperativ<strong>en</strong><br />
KOS och Brigg<strong>en</strong> framgår att kooperatörernas<br />
arbetsförmåga ökar i snitt med 12 proc<strong>en</strong>t<br />
per år. Behovet av olika välfärdsinsatser sjunker<br />
med 30 proc<strong>en</strong>t per år.<br />
Kommun<strong>en</strong> är d<strong>en</strong> aktör som tagit hela investeringskostnad<strong>en</strong><br />
för dessa båda kooperativ.<br />
Trots omfattande nettobidrag är kommun<strong>en</strong><br />
ändå vinnare, detta till följd av att färre välfärdstjänster<br />
behövs och att kooperativ<strong>en</strong> själva drar<br />
in p<strong>en</strong>gar. Per person vinner kommun<strong>en</strong> 75 000<strong>–</strong><br />
150 000 kronor per år. Landstinget vinner ännu
mera, 120 000<strong>–</strong>180 000 kronor per kooperatör<br />
och år.<br />
Försäkringskassan får minskade kostnader<br />
g<strong>en</strong>om att kooperatörer har gått vidare från socialförsäkring<br />
till annan försörjning. Arbetsförmedling<strong>en</strong><br />
däremot har fått något ökade kostnader,<br />
detta g<strong>en</strong>om att några personer har växt<br />
i styrka och förmåga och därför gått vidare till<br />
arbetsmarknadspolitiska åtgärder.<br />
deFinition Av det SocioekonomiSkA bokSlUtet<br />
lästips!<br />
Företagets interna vinst = interna intäkter minus interna kostnader<br />
Företagets externa vinst = externa intäkter minus externa kostnader<br />
Ur samhällets perspektiv, samman-<br />
fattning av rapport om socioekonomiska<br />
bokslut för Väg<strong>en</strong> ut! Kooperativ<strong>en</strong> och<br />
Basta Arbetskooperativ av Ingvar nilsson<br />
och Anders Wadeskog, utgiv<strong>en</strong> av nutek<br />
Ur samhällets perspektiv, <strong>en</strong> introduktion<br />
till socioekonomiska bokslut av<br />
nilsson och Wadeskog, utgiv<strong>en</strong> av nutek<br />
bättre & billigare, socioekonomiskt<br />
bokslut för de sociala kooperativ<strong>en</strong><br />
KOs och Brigg<strong>en</strong>, av Ingvar nilsson<br />
och Anders Wadeskog, utgiv<strong>en</strong> av<br />
Länsstyrels<strong>en</strong> i stockholms län.<br />
det socioekonomiska värdet är summan av företagets interna och externa vinst<br />
det SAmhällSekonomiSkA perSpektivet<br />
<strong>en</strong> vidgning av det företagsekonomiska och myndighetsekonomiska perspektivet<br />
Alla relevanta effekter ska tas med <strong>–</strong> ett uttryck för helhetssyn<br />
tre steg: <strong>–</strong> id<strong>en</strong>tifiera <strong>–</strong> kvantifiera <strong>–</strong> värdera<br />
Källa: Ingvar Nilsson och Anders Wadeskog<br />
1
öSter Från rikSdAg<strong>en</strong><br />
”Min och C<strong>en</strong>terpartiets utgångspunkt är att<br />
alla människor kan växa och att alla människor<br />
vill känna stolthet, vill kunna försörja sig själva<br />
och delta i arbetslivet. Samhället måste vara tillgängligt<br />
för alla. Ing<strong>en</strong> kan allt <strong>–</strong> m<strong>en</strong> alla kan<br />
något och d<strong>en</strong>na förmåga måste tas tillvara.<br />
De sociala företag<strong>en</strong> har <strong>en</strong> viktig uppgift att<br />
fylla både g<strong>en</strong>om att erbjuda arbete och g<strong>en</strong>om<br />
sin demokratiska filosofi. Väg<strong>en</strong> till delaktighet<br />
i samhället går ofta via arbete. Människor som<br />
har arbete är också oftare <strong>en</strong>gagerade i idrottsför<strong>en</strong>ingar,<br />
grannsamverkan och andra typer av<br />
sociala nätverk. Det blir <strong>en</strong> positiv spiral. Har<br />
man arbete så mår man bättre än om man inte<br />
har arbete. Att främja det sociala <strong>företagande</strong>t<br />
är därför <strong>en</strong> lönsam affär, både för individ<strong>en</strong>,<br />
för företaget och för samhället.<br />
C<strong>en</strong>terpartiet har antagit ett program för arbete<br />
och <strong>företagande</strong>, Jobbprogrammet, där det sociala<br />
<strong>företagande</strong>t finns med som <strong>en</strong> naturlig del.<br />
Det behövs <strong>en</strong><br />
nationell strategi<br />
K<strong>en</strong>neth Johansson (c)<br />
Ordförande i socialutskottet<br />
Vi vill ha <strong>en</strong> nationell strategi för det sociala<br />
<strong>företagande</strong>t, att off<strong>en</strong>tliga sektorn ska bli bättre<br />
på att ta sociala hänsyn i sin upphandling, att<br />
rådgivning<strong>en</strong> och stödet ökas till dem som vill<br />
starta sociala företag, att möjligheterna till lönebidrag<br />
ska förbättras samt att forskning kring<br />
d<strong>en</strong> sociala ekonomin ska stimuleras.<br />
Det är viktigt att sociala företag verkar i<br />
samspel med andra företag på marknad<strong>en</strong>. För<br />
många kan <strong>en</strong> anställning vid ett socialt företag<br />
vara <strong>en</strong> språngbräda till andra företag. Andra<br />
är redo att direkt ta steget in till andra företag<br />
<strong>–</strong> bara det finns ett välkomnande mottagande<br />
och <strong>en</strong> anpassad arbetsmiljö.<br />
Att minska utanförskapet handlar därför<br />
minst lika mycket om att stimulera <strong>företagande</strong>t.<br />
Ju fler företag och ju fler typer av företag<br />
det finns, desto fler är vägar in till arbetsmarknad<strong>en</strong>.<br />
Att satsa på <strong>företagande</strong> är därför också<br />
att satsa på socialt <strong>företagande</strong>.”
öSter Från rikSdAg<strong>en</strong><br />
”Sociala företag spelar idag <strong>en</strong> viktig roll för<br />
dem som arbetar där och är <strong>en</strong>gagerade i verksamhet<strong>en</strong>.<br />
M<strong>en</strong> vi har alltför få sociala företag<br />
och de har ibland svårt att hävda sig på marknad<strong>en</strong><br />
eftersom deras ”affärsidé” handlar om<br />
människorna och deras utveckling och möjligheter<br />
snarare än om vinstmaximering, marknadsandelar<br />
och produktutveckling.<br />
Jag tror att vi i Sverige länge har undervärderat<br />
eller förbisett de sociala företag<strong>en</strong>s pot<strong>en</strong>tial.<br />
Jag tror att verksamhet<strong>en</strong> inom detta område<br />
har möjlighet att mångdubblas redan på kort<br />
sikt. Arbete, gem<strong>en</strong>skap och att vara behövd är<br />
grundläggande för alla människor. För d<strong>en</strong> som<br />
av olika skäl har större svårigheter än andra i<br />
livet är det kanske ännu viktigare. Människor<br />
lever inte av bröd all<strong>en</strong>a utan vi behöver också<br />
varandra och vi mår bra av ett m<strong>en</strong>ingsfullt<br />
sammanhang där vi behövs och gör nytta.<br />
Konkurr<strong>en</strong>s<strong>en</strong> ska<br />
vara på lika villkor<br />
Ylva Johansson (s)<br />
vice ordförande i socialutskottet<br />
För att göra det möjligt för sociala företag<br />
att konkurrera på lika villkor bör man se över<br />
och göra förändringar inom de områd<strong>en</strong> där de<br />
sociala företag<strong>en</strong> med sin speciella ”affärsidé”<br />
riskerar att ha större svårigheter än traditionella<br />
företag. Det gäller t ex kapitalförsörjning.<br />
Jag anser dessutom att man bör göra undantag<br />
från LOU för vård- och omsorgstjänster.<br />
Skälet är framförallt för att uppnå högre kvalitet<br />
och bättre kontinuitet för vårdtagarna/pati<strong>en</strong>terna.<br />
M<strong>en</strong> det är också <strong>en</strong> förändring som kan<br />
antas underlätta för många sociala företag.”<br />
3
4<br />
röSter Från rikSdAg<strong>en</strong><br />
”De sociala företag<strong>en</strong> ger <strong>en</strong> fantastisk möjlighet<br />
för många som stått utanför arbetsmarknad<strong>en</strong><br />
länge att komma in där. De fyller ett tomrum<br />
och många som <strong>en</strong>gagerat sig i ett socialt<br />
företag känner att de ”kommit hem” och fått<br />
<strong>en</strong> uppgift. I mina möt<strong>en</strong> med personer som<br />
arbetar i sociala företag har jag imponerats av<br />
d<strong>en</strong> <strong>en</strong>orma kraft som finns hos människor som<br />
tidigare ansetts oförmögna att arbeta. De har<br />
utvecklats av att ta ett stort ansvar både för sig<br />
själva och för <strong>en</strong> affärsverksamhet.<br />
Det unika med de sociala företag<strong>en</strong> är att<br />
det är medarbetarnas förutsättningar som står i<br />
c<strong>en</strong>trum. Just detta ger människor <strong>en</strong> unik möjlighet<br />
att växa. De som arbetar i ett socialt företag<br />
formas på olika sätt till att vara <strong>en</strong>trepr<strong>en</strong>örer<br />
och på så sätt är de sociala företag<strong>en</strong> <strong>en</strong> bra<br />
<strong>en</strong>trepr<strong>en</strong>örskapsskola. För <strong>en</strong> del av medarbetarna<br />
är företag<strong>en</strong> också <strong>en</strong> språngbräda ut på<br />
andra delar av arbetsmarknad<strong>en</strong>.<br />
Företag<strong>en</strong> blir <strong>en</strong> skola<br />
för <strong>en</strong>trepr<strong>en</strong>örer<br />
elisabeth svantesson (m)<br />
ledamot av arbetsmarknadsutskottet<br />
En risk som kan uppkomma är om de sociala<br />
företag<strong>en</strong> inte håller marknadsmässiga<br />
priser. Det kan snedvrida marknad<strong>en</strong> m<strong>en</strong> ger<br />
i längd<strong>en</strong> också ”badwill” till de sociala företag<strong>en</strong><br />
i allmänhet.<br />
Jag tror att företag<strong>en</strong> ska fortsätta att växa<br />
och bli allt fler eftersom det finns <strong>en</strong> fantastisk<br />
utvecklingspot<strong>en</strong>tial i d<strong>en</strong> sociala ekonomin. Vi<br />
behöver därför kartlägga och riva ner ev<strong>en</strong>tuella<br />
hinder för att d<strong>en</strong>na del av ekonomin ska fortsätta<br />
att växa.”
öSter Från rikSdAg<strong>en</strong><br />
”Ur ett kristdemokratiskt perspektiv är det<br />
mycket värdefullt att det finns företag och organisationer<br />
som vill ta ett socialt ansvar. Sociala<br />
företag skapar goda förutsättningar att skapa<br />
jobb åt människor som står allra längst ifrån<br />
arbetsmarknad<strong>en</strong>.<br />
<strong>Socialt</strong> <strong>företagande</strong> leder också till att det<br />
civila samhället blir starkare. Det ligger så att<br />
säga i företagsform<strong>en</strong>: att bedriva verksamhet<br />
till stor nytta för medmänniskorna utan att det<br />
för d<strong>en</strong> skull vara off<strong>en</strong>tligt drivet. Därig<strong>en</strong>om<br />
ges fler eldsjälar möjlighet att utveckla sina idéer<br />
till medmänniskors nytta. Äv<strong>en</strong> på detta område<br />
är mångfald mycket angeläget. För Kristdemokraterna<br />
är främjandet av sociala företag<br />
mycket prioriterat.<br />
Sociala företag skapar också förutsättningar<br />
för <strong>en</strong> m<strong>en</strong>ingsfull sysselsättning för exempelvis<br />
personer som avtjänat ett fängelsestraff. Många<br />
som arbetar i sociala företag besitter äv<strong>en</strong> kun-<br />
Det civila samhället<br />
blir starkare<br />
stefan Attefall (kd)<br />
gruppledare, ordförande i finansutskottet<br />
skaper och erfar<strong>en</strong>heter som kan vara mycket<br />
värdefulla i rehabiliterande syfte.<br />
Några direkta risker med socialt <strong>företagande</strong><br />
ser jag inte mer än att vissa vinstdrivande företag<br />
kan uppleva negativ konkurr<strong>en</strong>s.<br />
Tillgång<strong>en</strong> till riskvilligt kapital för sociala<br />
företag måste säkras. Antalet lönebidrag bör<br />
bli fler eftersom dessa är <strong>en</strong> förutsättning för att<br />
många sociala företag ska kunna gå runt ekonomiskt,<br />
inte minst i ett inledningsskede.”<br />
5
6<br />
röSter Från rikSdAg<strong>en</strong><br />
”Sociala företag kan fylla <strong>en</strong> mycket viktig funktion,<br />
både som sluss tillbaka till arbetsmarknad<strong>en</strong><br />
för människor som av olika anledningar har<br />
hamnat utanför, m<strong>en</strong> också för personer som<br />
varaktigt kan ha svårigheter på arbetsmarknad<strong>en</strong>.<br />
Att arbeta i ett socialt företag innebär att arbetsinsatserna<br />
blir mer på riktigt än i många andra<br />
former av aktiviteter. Detta är <strong>en</strong> stor fördel.<br />
Olika kunskaper, förmågor och kompet<strong>en</strong>ser<br />
kan komma till sin rätt och bygga upp självförtro<strong>en</strong>de<br />
och arbetskapacitet.<br />
Det handlar<br />
om riktiga jobb<br />
Karin Pilsäter (fp)<br />
Ordförande i näringsutskottet<br />
Risk<strong>en</strong> finns naturligtvis alltid att sociala företag<br />
konkurrerar med ”vanliga” företag på ett<br />
sätt som kan uppfattas som ojust. Därför är det<br />
viktigt att stödformerna utformas noggrant.<br />
Det gäller också att undvika fastlåsning när<br />
arbetsförmågan ökar. När d<strong>en</strong>na risk undviks är<br />
sociala företag <strong>en</strong> bra form <strong>–</strong> eftersom verksamhet<strong>en</strong><br />
verklig<strong>en</strong> är på riktigt!”
öSter Från rikSdAg<strong>en</strong><br />
”Sociala företag tillför <strong>företagande</strong>t <strong>en</strong> ny dim<strong>en</strong>sion,<br />
nämlig<strong>en</strong> d<strong>en</strong> att huvudsyftet är socialt:<br />
att ge människor som står utanför arbetsmarknad<strong>en</strong><br />
möjlighet till m<strong>en</strong>ingsfull sysselsättning,<br />
arbete och skapande.<br />
I vissa fall är arbete eller arbetsträning i sociala<br />
företag <strong>en</strong> del i behandling<strong>en</strong> av missbruk.<br />
Det finns <strong>en</strong> risk att samhället inte tar sitt ansvar<br />
för människor i utanförskap utan överlåter<br />
detta till de sociala företag<strong>en</strong>. En följd kan bli<br />
att de som inte klarar av att arbeta i ett socialt<br />
företag får mindre hjälp av samhället och hamnar<br />
i ett större utanförskap.<br />
En ny dim<strong>en</strong>sion<br />
i <strong>företagande</strong><br />
Alice åström (v)<br />
gruppledare, riksdagsledamot<br />
Det behövs dialog och balans: Vi behöver<br />
både sociala företag och kommuner som axlar<br />
det ansvar de ska ta.<br />
Det mest angelägna idag är att anpassa våra<br />
socialförsäkringssystem så att människor inte<br />
kommer i kläm mellan system<strong>en</strong>. De som vill<br />
gå in i socialt <strong>företagande</strong> ska inte förlora sin<br />
ekonomiska trygghet.”<br />
7
8<br />
röSter Från rikSdAg<strong>en</strong><br />
”De sociala företag<strong>en</strong> fyller <strong>en</strong> viktig funktion<br />
mellan d<strong>en</strong> privata och d<strong>en</strong> off<strong>en</strong>tliga sektorn.<br />
De innebär <strong>en</strong> chans för många i utanförskap<br />
att få ett arbete och bli delaktiga i samhället.<br />
På det sättet kan sociala företag spela <strong>en</strong> stor<br />
roll med sina väl motiverade verksamheter som<br />
finns på många orter i landet.<br />
En stark aktör<br />
mot utanförskap<br />
Ulf Holm (mp)<br />
ledamot av arbetsmarknadsutskottet<br />
Regering<strong>en</strong> bör samordna arbetet i olika departem<strong>en</strong>t<br />
för att främja och underlätta drift<strong>en</strong><br />
av sociala företag, inte minst för att det off<strong>en</strong>tliga<br />
i högre grad ska använda sig av de tjänster som<br />
sociala företag erbjuder. Inte minst kan kommunerna<br />
undersöka på vilket sätt de kan använda<br />
sig av dem. Jag ser de sociala företag<strong>en</strong> som <strong>en</strong><br />
stark aktör i kamp<strong>en</strong> mot utanförskap.”
Konkurrera med kvalitet<br />
sociala företag konkurrerar inte med priser utan med kvalitet.<br />
Ofta utför de tjänster som andra företag inte själva kan eller hinner utföra.<br />
Åsa Ramel är förbundsdirektör i Almega Samhallförbundet<br />
som ingår i sv<strong>en</strong>skt Näringsliv. Så<br />
här komm<strong>en</strong>terar hon socialt <strong>företagande</strong>:<br />
”Det är positivt att ta fasta på vars<br />
och <strong>en</strong>s arbetsförmåga och inte bara<br />
se funktionshinder.”<br />
”Så tänker och agerar man i sociala företag och<br />
det kan och bör också andra företag göra. Idag<br />
kan alla typer av företag ta del av de stödmedel<br />
som finns, till exempel lönebidrag eller andra<br />
former av anställningsstöd.<br />
Det kan vara rimligt att samhället ger särskilt<br />
stöd till sociala företag för att inledningsvis, innan<br />
verksamhet<strong>en</strong> är i full gång komp<strong>en</strong>sera för<br />
de särskilda svårigheter de har. Däremot får inte<br />
samhällsstödet användas för att dumpa priser.<br />
När sociala företag konkurrerar med andra<br />
ska det ske på ett neutralt sätt. Det är inte m<strong>en</strong>ing<strong>en</strong><br />
att stödet till sociala företag ska snedvrida<br />
konkurr<strong>en</strong>s<strong>en</strong>. Konkurr<strong>en</strong>sneutralitet är<br />
ett måste.<br />
Det är betydelsefullt att människor får arbete<br />
och det är positivt att socialt <strong>företagande</strong> ökar.<br />
Med varje individ som kommer bort från bidragsbero<strong>en</strong>de<br />
ökar livskvalitet<strong>en</strong> för individ<strong>en</strong><br />
och <strong>tillväxt</strong><strong>en</strong> ökar i samhället.”<br />
9
30<br />
trädgårdsmöbler hjälper tidigare kriminella<br />
Kriminellas revansch i samhället, KRIS, tar nya<br />
grepp för att ge arbete åt människor i utanförskap.<br />
På Möbelmässan i Älvsjö i Stockholm pres<strong>en</strong>terade<br />
organisation<strong>en</strong> <strong>en</strong> kollektion trädgårdsmöbler<br />
med varumärket IoU <strong>–</strong> Design for Charity.<br />
Möblerna ska tillverkas av tidigare kriminella<br />
som får utbildning och praktik i snickeri, försäljning<br />
och annat som hör till produktion<strong>en</strong>. Vinst<strong>en</strong><br />
ska oavkortat gå till organisationer som arbetar<br />
för att hjälpa människor från utanförskap.<br />
En februarifredag pres<strong>en</strong>terade Peter Söderlund,<br />
ordförande i KRIS Stockholm, projektet<br />
med möblerna, som är formgivna av två unga<br />
designers, Gabriella Gustafsson och Mattias<br />
Ståhlbom, TAF arkitektkontor.<br />
Justitieminister Beatrick Ask var där och uttryckte<br />
sin uppskattning:<br />
Foto: Ida Frid<br />
”En <strong>en</strong>kel, suverän idé,<br />
trädgårdsmöbler är något alla behöver.<br />
Hoppas att detta blir stort!<br />
Hon nämnde <strong>en</strong> annan vinst av projektet: Varje<br />
person som får <strong>en</strong> bra start efter fängelse eller<br />
missbruk betyder mindre utgifter för samhället.<br />
<strong>–</strong> Fler produkter kommer, försäkrade Peter<br />
Söderlund som svar på justitieministerns önskemål<br />
om balkongbord, ”för oss som inte har<br />
trädgård”.<br />
Produktion<strong>en</strong> av trädgårdsmöblerna har<br />
kommit igång i lit<strong>en</strong> skala. En stiftelse har bildats<br />
för att skaffa fram kapital. Hittills har privatpersoner<br />
satsat p<strong>en</strong>gar, nu behövs kapital<br />
både från det privata näringslivet och det off<strong>en</strong>tliga.<br />
<strong>–</strong> Här ger p<strong>en</strong>gar resultat. Helt klart finns det<br />
<strong>en</strong> stor marknad. Samtidigt är det ett fantastiskt<br />
tillfälle att få fler människor i arbete, säger Ingvar<br />
Mattson, styrelsemedlem och aktiv i ”Rotary<br />
mot droger”.<br />
Möblerna tillverkas miljövänligt i lärk som<br />
står emot väder och vind. I pres<strong>en</strong>tationsbroschyr<strong>en</strong><br />
finns D<strong>en</strong> världsförbättrande ekvaktion<strong>en</strong>:<br />
”D<strong>en</strong> världsförbättrande ekvaktion<strong>en</strong>:<br />
Du + rysk lärk + sv<strong>en</strong>sk design + miljövänlig<br />
produktion + lärlingsprogram för<br />
exkriminella = minskad brottslighet och<br />
mänskligt lidande + gott samvete och<br />
vackrare trädgårdar.”
Justitieminister Beatrice Ask på besök hos KRIS, Kriminellas revansch i samhället, som satsar på möbeltillverkning.<br />
Foto: Ida Frid<br />
31
3<br />
Kapital behövs för att sociala företag ska kunna<br />
starta och utvecklas. Kapitalförsörjning är <strong>en</strong><br />
viktig fråga eftersom ett växande socialt <strong>företagande</strong><br />
innebär att fler människor kan lämna<br />
utanförskap och komma i arbete.<br />
Ekonom<strong>en</strong> Jan Sv<strong>en</strong>sson har ingått i Nutek:s<br />
arbetsgrupp som lämnat förslag om hur sociala<br />
företag ska få bättre tillgång till finansiering.<br />
<strong>–</strong> Idag är sociala företag finansiellt exkluderade,<br />
slår han fast. Banker vet sällan vad ett<br />
socialt företag är och de sociala företag<strong>en</strong> har<br />
sällan kunskaper om vilka olika möjligheter till<br />
finansiering som finns.<br />
Alltså behövs information åt båda håll, för<br />
banker och för sociala företag.<br />
Jan Sv<strong>en</strong>sson är klart imponerad över hur<br />
sociala företag hittar olika sätt att få igång sin<br />
verksamhet utan ha något eget kapital. M<strong>en</strong><br />
han önskar ändå att företag<strong>en</strong> inte skulle tveka<br />
att låna p<strong>en</strong>gar.<br />
<strong>–</strong> Att skaffa sig ett kapital ger större möjligheter<br />
att växa. På längre sikt är det till exempel<br />
bättre att äga <strong>en</strong> fastighet än att hyra d<strong>en</strong>. Då<br />
blir fastighet<strong>en</strong> <strong>en</strong> säkerhet för framtida lån och<br />
ger möjlighet att gå in på nya projekt.<br />
Konst<strong>en</strong> att<br />
skaffa kapital<br />
”Banker vet sällan vad ett socialt företag är.<br />
De sociala företag<strong>en</strong> har sällan kunskaper om<br />
vilka olika möjligheter till finansiering som finns.”<br />
Finns det fördomar om sociala företag, fördomar<br />
som bromsar möjligheterna att låna i bank?<br />
<strong>–</strong> Jag tror att det största problemet är att<br />
bankvärld<strong>en</strong> inte känner till vad sociala företag<br />
är för något, svarar Jan Sv<strong>en</strong>sson. Banker uppvaktas<br />
ju av företag i uppåt femhundra olika<br />
<strong>bransch</strong>er. Eftersom det inte finns så många sociala<br />
företag försvinner de i mängd<strong>en</strong>.<br />
<strong>–</strong> M<strong>en</strong> fördomar finns också. Många tror att<br />
sociala företag inte är lönsamma. M<strong>en</strong> det är fel,<br />
de klarar sig minst lika bra som andra företag.<br />
Det som utmärker de sociala företag<strong>en</strong> är att<br />
de sällan går i konkurs. Viljan är stor att klara<br />
sig. Affärsidén har utvecklats under lång tid och<br />
fungerar i ett bra sammanhang. De stöttas av<br />
nätverk och olika intress<strong>en</strong>ter. Idén är att vara<br />
till nytta för samhället och det finns ett intresse<br />
att det sociala företaget ska leva vidare.<br />
När ska ett socialt företag agera för att finansiera<br />
sin affärsidé?<br />
<strong>–</strong> Redan när man börjar utveckla sin idé, svarar<br />
Jan Sv<strong>en</strong>sson. Finansiering<strong>en</strong> får inte glömmas<br />
bort. Det gäller att planera för <strong>en</strong> sund<br />
ekonomi. Det blir svårt att växa utan ordnad<br />
finansiering.
kreditgarantiför<strong>en</strong>ingar<br />
För att få banklån krävs garantier. Under s<strong>en</strong>are<br />
år har kreditgarantiför<strong>en</strong>ingar (KGF) bildats i<br />
olika regioner med syftet att ge borg<strong>en</strong> för mindre<br />
företag. Två av de femton kreditgarantiför<strong>en</strong>ingar<br />
som finns idag är direkt riktade till<br />
social ekonomi där det sociala <strong>företagande</strong>t hör<br />
hemma. För<strong>en</strong>ingarna finns i Stockholms län<br />
och Västra Götalandsregion<strong>en</strong>.<br />
Jan Sv<strong>en</strong>sson är verksamhetsledare för KGF<br />
Västra Götaland. För<strong>en</strong>ing<strong>en</strong> kan ställa garantier<br />
för högst 10 miljoner kronor, m<strong>en</strong> oftast gäller<br />
ansökningarna bara 100 000 eller 200 000<br />
kronor.<br />
För<strong>en</strong>ing<strong>en</strong> fungerar också som rådgivare<br />
vilket kan leda till att företaget beviljas ett vanligt<br />
lån i bank<strong>en</strong> eller att företaget hittar egna<br />
lösningar. Ett exempel gällde <strong>en</strong> fastighetsägare<br />
som ville ha borg<strong>en</strong> för tolv månaders hyra. Efter<br />
diskussioner hade kravet prutas ned till tre<br />
månader.<br />
Sociala företag är ofta fantasifulla när det<br />
gäller att ordna finansiering. Det kallas bootstrapping,<br />
ett begrepp för olika sätt att minska<br />
behovet av kapital för att förverkliga sin affärs-<br />
idé. Kanske kan det sociala företaget gratis få<br />
låna <strong>en</strong> tom lokal på viss tid? Kanske kan man<br />
få ta över skrivbord och annan utrustning som<br />
ska kastas?<br />
Man kan hyra i stället för att köpa och dela<br />
resurser med andra sociala företag. Ett exempel<br />
på det s<strong>en</strong>are är Väg<strong>en</strong> ut! kooperativ<strong>en</strong> som delar<br />
på kostnad<strong>en</strong> för projektledare och personal<br />
som sköter löner och administration.<br />
Kommuner och organisationer kan också bidra.<br />
Ett exempel: Kommun<strong>en</strong> köper <strong>en</strong> fastighet<br />
och hyr ut d<strong>en</strong> till <strong>en</strong> organisation som i sin tur<br />
låter ett socialt företag använda d<strong>en</strong>.<br />
Från projekt till företag<br />
Idén om ett socialt företag uppstår ofta inom<br />
för<strong>en</strong>ingslivet. Det är ett kraftprov att klara<br />
övergång<strong>en</strong> från projekt till socialt företag. De<br />
som beviljats projektmedel från EU:s strukturfonder<br />
till exempel Europeiska Socialfond<strong>en</strong> får<br />
p<strong>en</strong>gar till sin kassa först cirka sex månader efter<br />
att kostnad<strong>en</strong> uppstått. Det betyder att de<br />
måste ordna eg<strong>en</strong> finansiering under hela d<strong>en</strong>na<br />
tid. Därtill kommer att d<strong>en</strong>na typ av projektp<strong>en</strong>gar<br />
inte får användas för investeringar.<br />
här är någrA FörSlAg Från ArbetSgrUpp<strong>en</strong> För kApitAlFörSörjning<br />
• Mer av projektfinansiering som ger förutsättningar för sociala företag att starta. <strong>en</strong> modell kan<br />
vara att låta projektbidrag stegvis övergå i lån.<br />
• skapa <strong>en</strong> kombinerad finansieringsmodell där man kombinerar olika projektbidrag, skapar<br />
kopplingar till KgF, banker och ett finansbolag som är nischat på sociala företag.<br />
• skapa <strong>en</strong> nationell kreditgarantiför<strong>en</strong>ing för social ekonomi som kan stå för garantier i samarbete<br />
med bank och KgF sverige.<br />
• skapa ett finansieringsföretag som kan stå för leasing, fakturering och uthyrning av lokaler.<br />
33
34<br />
<strong>–</strong> Det är inte ett sätt som är trollformeln för<br />
finansiering av sociala företag. I stället behövs<br />
flera åtgärder, säger Jan Sv<strong>en</strong>sson.<br />
Ett av arbetsgrupp<strong>en</strong>s förslag är att skapa<br />
finansieringsföretag, bolag med ägare som vill<br />
satsa inom d<strong>en</strong> sociala ekonomin. I Frankrike<br />
finns lokala sparklubbar, Club Cigales, som går<br />
in när något behövs för ort<strong>en</strong>s gem<strong>en</strong>samma<br />
bästa. När t ex byns bagare behöver <strong>en</strong> ny ugn<br />
för att kunna fortsätta sin verksamhet köper<br />
klubb<strong>en</strong> in ugn<strong>en</strong> <strong>–</strong> och bagar<strong>en</strong> kan fortsätta<br />
att förse sina kunder med bröd.<br />
Jan Sv<strong>en</strong>sson är optimist när det gäller de<br />
sociala företag<strong>en</strong>s framtida finansiering. Kreditgarantiför<strong>en</strong>ingarna<br />
får god respons i bankvärld<strong>en</strong><br />
och kommuner visar också intresse att<br />
stödja företag som ger arbete åt människor i<br />
utanförskap. Till exempel kan kommuner upplåta<br />
lokaler och ge borg<strong>en</strong> som man gjort för<br />
idrottsför<strong>en</strong>ingar. Att satsa kommunala p<strong>en</strong>gar<br />
i <strong>en</strong> kreditgarantiför<strong>en</strong>ing är också ett sätt att<br />
stödja sociala företag.<br />
lästips!<br />
Sociala företag och finansiering<strong>en</strong>,<br />
rapport från Arbetsgrupp<strong>en</strong> för kapitalförsörjning<br />
equal FAs 3.<br />
kapitalförsörjning till sociala företag,<br />
rapport från Arbetsgrupp Kapitalförsörjning,<br />
Jan sv<strong>en</strong>sson, sammanfattning av<br />
Ulla Herlitz.
Det säger Eva Ternegr<strong>en</strong>, Coompanion, som<br />
ingått i Nutek:s arbetsgrupp om off<strong>en</strong>tlig upphandling.<br />
Ett aktuellt exempel är <strong>en</strong> upphandling i<br />
stadsdel<strong>en</strong> Bergsjön i Göteborg av bemanningstjänster,<br />
parkskötsel och cafétjänster. Där ställer<br />
man kravet att minst 70 proc<strong>en</strong>t av de anställda<br />
vid ingång<strong>en</strong> av anställning<strong>en</strong> ska ha varit bero<strong>en</strong>de<br />
av försörjningsstöd eller arbetsmarknadsstöd.<br />
Eva Ternegr<strong>en</strong> känner inte till något annat<br />
praktiskt exempel på upphandling med sociala<br />
hänsyn. Däremot vet hon att kommuner skrivit<br />
in i sin upphandlingspolicy att sociala hänsyn<br />
ska gälla, detta som ett så kallat tillkommande<br />
kriterium.<br />
Varför har det varit svårt att få g<strong>en</strong>omslag<br />
för upphandling med sociala hänsyn?<br />
<strong>–</strong> Politikerna vill nog gärna ha det. De ligger<br />
steget före jurister och tjänstemän. Hindret<br />
är nog att läget har ansetts vara rättsligt oklart.<br />
När man är osäker om något är det <strong>en</strong>klast att<br />
inte göra något. Nu har attityderna förändrats<br />
och alltfler jurister och tjänstemän anser att det<br />
är möjligt att ta sociala hänsyn vid upphandling.<br />
dags att upphandla<br />
med sociala hänsyn<br />
”Något har hänt. Inget har förändrats i sak <strong>–</strong><br />
m<strong>en</strong> attityderna till att upphandla med sociala<br />
hänsyn har blivit mer positiv.”<br />
Lag<strong>en</strong> säger att man får göra upphandlingar<br />
med sociala hänsyn, till exempel att företaget ska<br />
anställa folk som levt i utanförskap. Däremot är<br />
det inte möjligt att ange att ett uppdrag ska gå till<br />
<strong>en</strong> viss typ av företag, till exempel ett socialt företag.<br />
Sedan flera år tillbaka tillämpas sociala hänsyn<br />
i Storbritanni<strong>en</strong>, Frankrike och Tyskland.<br />
Är Lag<strong>en</strong> om upphandling ett stort hinder<br />
för sociala företag <strong>–</strong> eller är det <strong>en</strong> myt att det<br />
är så?<br />
<strong>–</strong> Både ja och nej, svarar Eva Ternegr<strong>en</strong>.<br />
I Nuteks projekt om off<strong>en</strong>tlig upphandling<br />
visade <strong>en</strong> <strong>en</strong>kät att bara <strong>en</strong> tredjedel av de sociala<br />
företag<strong>en</strong> fick sina uppdrag efter upphandling.<br />
De fick i stället projektbidrag, annan typ<br />
av bidrag, avtal eller direktupphandling. Det<br />
s<strong>en</strong>are kan användas när det är ett lågt värde på<br />
d<strong>en</strong> tjänst som ska köpas.<br />
Ett råd till sociala företag är därför att arbeta<br />
för goda relationer till beställar<strong>en</strong>, ofta kommun<strong>en</strong>,<br />
och undersöka om det finns möjligheter att<br />
få uppdrag på annat sätt än g<strong>en</strong>om uppdrag i<br />
konkurr<strong>en</strong>s. Kommunerna kan i sin tur undersöka<br />
vilka tjänster som ett socialt företag kan<br />
vara intresserat av, till exempel parkskötsel eller<br />
arbetsträning.<br />
35
36<br />
Visst finns det hinder som ett socialt företag<br />
får tampas med vid upphandling, m<strong>en</strong> långt<br />
ifrån alltid beror det på själva lagstiftning<strong>en</strong>:<br />
<strong>–</strong> Inom ett socialt företag vet man ofta vilka<br />
tjänster som behövs och som man vill leverera.<br />
Kommun<strong>en</strong> däremot anser inte att det finns behov<br />
av dessa tjänster.<br />
<strong>–</strong> Upphandlingsobjekt<strong>en</strong> är för stora.<br />
<strong>–</strong> Små aktörer uppfattar upphandlingsprocess<strong>en</strong><br />
som alltför snabb och komplicerad.<br />
<strong>–</strong> Det är svårt att konkurrera med kommun<strong>en</strong><br />
som har många roller, beställare, leverantör<br />
och tillsynsmyndighet.<br />
Varför behövs det fler sociala företag som levererar<br />
tjänster till d<strong>en</strong> off<strong>en</strong>tliga sektorn?<br />
<strong>–</strong> De behövs för mångfald<strong>en</strong>, svarar Eva Ternegr<strong>en</strong>.<br />
I många upphandlingar lämnas inga eller<br />
bara ett fåtal anbud. Det behövs konkurr<strong>en</strong>s.<br />
Sociala företag tillför samhället stora värd<strong>en</strong><br />
<strong>–</strong> de når olika brukargrupper och ger d<strong>en</strong> hjälp<br />
som dessa behöver. Ett plusvärde är att frivilligarbetare<br />
ofta deltar i verksamhet<strong>en</strong>.<br />
Från 1 januari 2008 gäller vissa förändringar<br />
i LOU. Numera står det i lag<strong>en</strong>s 6 kap § 13 att<br />
<strong>en</strong> upphandlande <strong>en</strong>het får ställa särskilda miljömässiga,<br />
sociala och andra krav för hur ett<br />
kontrakt ska fullgöras.<br />
En annan nyhet är att regering<strong>en</strong> vill ha <strong>en</strong><br />
dialog med ideell sektor om hur ideella aktörer<br />
kan utvecklas som produc<strong>en</strong>ter och leverantörer<br />
av service och tjänster. En arbetsgrupp ska ge<br />
förslag om hur stat<strong>en</strong> kan bidra till att ta bort<br />
hindr<strong>en</strong> för d<strong>en</strong>na utveckling.<br />
lästips!<br />
hur få fler sociala företag som utförare av<br />
off<strong>en</strong>tliga tjänster? <strong>–</strong> <strong>en</strong> guide om off<strong>en</strong>tlig<br />
upphandling, huvudförfattare eva ternegr<strong>en</strong><br />
åtgärder Som SkUlle ge SociAlA<br />
FöretAg Större möjligheter Att<br />
deltA i UpphAndlingAr:<br />
• Mindre eller delade <strong>en</strong>trepr<strong>en</strong>ader<br />
• Längre tid för att skriva anbud<br />
• För<strong>en</strong>klat och pedagogiskt utformat<br />
förfrågningsunderlag<br />
• Bara relevanta formella krav<br />
• Längre avtalstider<br />
• snabbare betalningsrutiner och<br />
betalning i förskott i vissa fall<br />
• Utnyttja möjligheter till<br />
direktupphandling<br />
• överväg sociala hänsyn som<br />
utförarvillkor<br />
• öka inköparnas kunskaper om<br />
sociala företag<br />
• Annonsera där småföretag ser det<br />
• Anordna utbildningar i off<strong>en</strong>tlig<br />
upphandling för sociala företag och<br />
småföretagare.<br />
de SociAlA FöretAg<strong>en</strong><br />
bör ockSå görA Sig bereddA:<br />
• Förbereda sig bättre på att lämna anbud.<br />
• Aktivt söka efter möjligheter<br />
• samarbeta med andra småföretag för<br />
att lämna anbud tillsammans.<br />
• Marknadsföra sina speciella kvaliteter.<br />
Källa: Eva Ternegr<strong>en</strong>
Bergsjön visar väg<strong>en</strong><br />
I stadsdel<strong>en</strong> Bergsjön i Göteborg är många människor<br />
arbetslösa. D<strong>en</strong> kommunala förvaltning<strong>en</strong><br />
och nämnd<strong>en</strong> har tagit ett resolut grepp för<br />
att få fler i arbete. Medlet heter upphandling<br />
med sociala hänsyn, vilket sällan praktiseras<br />
idag fast lag<strong>en</strong> medger det.<br />
När stadsdel<strong>en</strong> begärde in anbud på<br />
tjänster för service och underhåll var ett<br />
villkor att 70 proc<strong>en</strong>t av företagets anställda<br />
har eller har haft arbetsmarknadsstöd<br />
eller försörjningsstöd (socialbidrag).<br />
Upphandling<strong>en</strong> vanns av det lokala gem<strong>en</strong>skapsföretaget<br />
Grogrund<strong>en</strong> som kom igång tack vare<br />
storstadssatsning<strong>en</strong>. Numera går företaget med<br />
sina 15 anställda, de flesta på heltid, runt av<br />
eg<strong>en</strong> kraft. Företaget fungerar som <strong>en</strong> språngbräda:<br />
g<strong>en</strong>om år<strong>en</strong> har de flesta gått vidare till<br />
andra jobb.<br />
<strong>–</strong> Kommun<strong>en</strong> kan styra så att människor<br />
kommer i arbete, Politiker och chefer stöttar<br />
och det finns jobb som behöver göras, säger Ann<br />
Skärberg, chef för <strong>en</strong>het<strong>en</strong> arbete och utbildning<br />
inom stadsdelsförvaltning<strong>en</strong>.<br />
lästips!<br />
Äv<strong>en</strong> fastighetsägare och företagare samverkar<br />
med stadsdel<strong>en</strong> för att skapa jobb och <strong>en</strong><br />
bättre livsmiljö.<br />
För ett och ett halvt år sedan startade i Bergsjön<br />
d<strong>en</strong> första ICA-skolan, ett trainee-program<br />
på sex månader för arbetslösa ungdomar<br />
i åldern 18<strong>–</strong>25 år. Det är ICA som avgör vilka<br />
ungdomar som ska tas in på utbildning<strong>en</strong>. Alla<br />
som får godkänt efter de sex månaderna erbjuds<br />
jobb inom ICA.<br />
Nu är utbildning<strong>en</strong> inne på sin tredje termin<br />
och antalet sökande ökar stadigt. Flera ungdomar<br />
från d<strong>en</strong> första kull<strong>en</strong> har gått vidare till<br />
arbetsledarutbildning inom ICA-koncern<strong>en</strong>.<br />
Utbildning<strong>en</strong> är ett samarbete mellan ICA,<br />
stadsdelsförvaltning<strong>en</strong> i Bergsjön och två bostadsbolag,<br />
Familjebostäder och Göteborgslokaler.<br />
En extra bonus är att bostad erbjuds till<br />
dem som gått ut ICA-skolan.<br />
<strong>–</strong> Fler <strong>bransch</strong>er kan vara intressanta för liknande<br />
utbildningar, säger Ann Skärberg.<br />
Framtid<strong>en</strong>s <strong>företagande</strong> <strong>–</strong> om socialt <strong>företagande</strong> och <strong>en</strong>trepr<strong>en</strong>örskap. Alec Carlberg<br />
ett bättre liv är möjligt <strong>–</strong> om empowerm<strong>en</strong>t och social mobilisering. Alec Carlberg<br />
Sociala företag i Sverige. <strong>en</strong> pres<strong>en</strong>tation av 150 sociala företag i sverige.<br />
37
38<br />
Foto: Ida Frid<br />
På marknad<strong>en</strong>s stormiga hav<br />
”Vårt plusvärde vid upphandling är att<br />
människor kommer till <strong>en</strong> social miljö där<br />
de blir sedda. Som folkrörelse finns vi kvar<br />
när arbetsträning<strong>en</strong> är avslutad. Många<br />
går med i vår för<strong>en</strong>ing och kommer in i<br />
positiva sammanhang.<br />
Ulla-Mai Ceder Lindberg är verksamhetsledare<br />
i Spånga Blåband, <strong>en</strong> frivilligorganisation som<br />
har hävdat sig i konkurr<strong>en</strong>s med privata företag<br />
vid upphandling.<br />
Idag har man avtal med flera kommuner och<br />
arbetsförmedlingar i Stockholms län om arbetsträning,<br />
arbetsförmågebedömning och förbere-<br />
dande utbildning inom Jobb- och utvecklingsgarantin.<br />
<strong>–</strong> Vi har klarat oss på marknad<strong>en</strong>s stormiga<br />
hav, konstaterar Erik Lindberg, ordförande i<br />
Spånga Blåband.<br />
M<strong>en</strong> få för<strong>en</strong>ingar är med och tävlar om<br />
uppdrag: Vid s<strong>en</strong>aste upphandling<strong>en</strong> om arbetsträning<br />
kom det in 100 anbud. 24 fick uppdrag<br />
och av dessa var 20 privata företag och 4 organisationer<br />
inom d<strong>en</strong> sociala ekonomin.<br />
Ulla-Mai Ceder Lindberg önskar att fler aktörer<br />
inom d<strong>en</strong> sociala ekonomin skulle vara med<br />
vid anbudsgivning, detta för mångfald<strong>en</strong>s skull.<br />
Fullt möjligt, anser hon, om de som skriver an-<br />
Ulla-Mai Ceder Lindberg (till vänster) och Marianella Domarchi frestar med nybakade bullar i Erikshjälp<strong>en</strong>s café.
Det är full rusch i Erikshjälp<strong>en</strong>s stora Second-hand-butik i Spånga. Kurdistan Ali har fullt upp att göra.<br />
lästips!<br />
ni har något att sälja! Handbok om<br />
off<strong>en</strong>tlig upphandling för för<strong>en</strong>ingar,<br />
kooperativ och stiftelser inom d<strong>en</strong><br />
sociala ekonomin av erik Lindberg<br />
och david L<strong>en</strong>efors (Länsstyrels<strong>en</strong> i<br />
stockholms län).<br />
Foto: Ida Frid<br />
39
40<br />
Foto: Ida Frid<br />
bud lägger tonvikt vid att besvara de frågor som<br />
upphandlar<strong>en</strong> vill ha svar på och redovisar <strong>en</strong><br />
verksamhetsidé som uppfyller krav<strong>en</strong> på kvalitet.<br />
I vissa fall kan det vara bra att framhålla lokal<br />
förankring vilket kan innebära ett folkrörels<strong>en</strong>ätverk<br />
och ett brett kontaktnät med ingång<br />
till arbetsplatser och m<strong>en</strong>torer i området.<br />
Är upphandling ett bra system för er som frivilligorganisation?<br />
<strong>–</strong> För oss vore det bättre att i samråd få<br />
skräddarsy avtal efter de förutsättningar som<br />
finns hos oss och hos uppdragsgivar<strong>en</strong>. Vid upphandling<br />
finns inget förhandlingsutrymme alls.<br />
Våra särskilda kvaliteter som frivilligorganisation<br />
värdesätts inte. Dessutom är avtalstiderna<br />
för korta vilket skapar osäkerhet. En avtalstid<br />
på fem<strong>–</strong>sex år vore bra. Nu får vi ofta bara två<br />
år med möjlighet till förlängning ett eller två år,<br />
svarar Ulla-Mai Ceder Lindberg.<br />
vimmel i butik<strong>en</strong><br />
För<strong>en</strong>ing<strong>en</strong> har idag cirka 150 platser för arbetsträning<br />
på tre <strong>en</strong>heter, i Spånga, Skärholm<strong>en</strong><br />
och Nacka, och därtill ett antal praktikplatser<br />
på hunddagis och i café.<br />
I Spånga är det många som arbetstränar i Erikshjälp<strong>en</strong>s<br />
Second-hand-butik. Där vimlar det<br />
av köpsugna och i d<strong>en</strong> stora luftiga lokal<strong>en</strong> finns<br />
Marianne Calmroth<br />
håller ordning och reda i Erikshjälp<strong>en</strong>s butik.<br />
mängder av grejor att fynda. Allt är prydligt och<br />
på klädavdelning<strong>en</strong> är det Kerstin Grönberg, 62<br />
år, som håller ordning. Hon stortrivs, ”mycket<br />
folk, arbetskamrater, liv och rörelse”. Hon blev<br />
uppsagd när h<strong>en</strong>nes tjänst på ett företag drogs<br />
in. Nu hoppas hon på ett jobb som har med kläder<br />
att göra, gärna i butik. M<strong>en</strong> hon rycker på<br />
axlarna och konstaterar att hon har åldern emot<br />
mig.<br />
Likadant säger Marianne Calmroth, 60+<br />
som varit arbetslös i sex år. En nackskada gör<br />
det svårt för h<strong>en</strong>ne att gå tillbaka till kontorsarbete.<br />
Tidigare arbetade hon med ungdomar och<br />
vill gärna göra det framöver. M<strong>en</strong> hon är luttrad<br />
och utan illusioner.<br />
Ungefär 70 proc<strong>en</strong>t av dem som arbetstränar<br />
hos Spånga Blåband har invandrarbakgrund,<br />
m<strong>en</strong> d<strong>en</strong> grupp som ökar mest är äldre människor<br />
som ratats i arbetslivet.<br />
Spånga Blåband har både ideell och professionell<br />
verksamhet. Det betyder, bland annat,<br />
att det finns ett stort nätverk vilket ger många<br />
kontakter. Det är ovärderligt när det gäller att<br />
hitta nya vägar ut i samhället för de arbetslösa.<br />
Femton anställda arbetar hårt för att hitta <strong>en</strong><br />
plats i arbetslivet för de arbetslösa. Var och <strong>en</strong><br />
av dem har 20 personer som de ska stötta och<br />
måna om. Ett gott bemötande är ledstjärnan,<br />
och upplägget är ”bekräftande samtal”, planering<br />
tillsammans, utbildning och praktik.<br />
En av de femton coacherna är Inger Malmqvist<br />
som tidigare arbetade på Hjulstaskolan.<br />
Två halvdagar i veckan undervisar hon i sv<strong>en</strong>ska<br />
och personlig utveckling. Hon trivs med sitt<br />
arbete, där hon kommer individerna nära.<br />
<strong>–</strong> Det känns mycket bra att arbeta för människors<br />
väl och ve. D<strong>en</strong> största belöning<strong>en</strong> är<br />
när någon får jobb, säger hon. Ibland är hon<br />
”ganska mycket mamma, m<strong>en</strong> det behövs ibland<br />
under <strong>en</strong> tid”.
systemfel kan rättas till <strong>–</strong><br />
förslag till lösningar<br />
det finns strukturella hinder för utveckling av socialt <strong>företagande</strong> <strong>–</strong><br />
m<strong>en</strong> också många förslag om hur problem<strong>en</strong> kan lösas.<br />
1. <strong>Socialt</strong> <strong>företagande</strong> är relativt okänt och<br />
lite beskrivet. djupare kunskaper saknas<br />
• Det saknas statistik som gör det möjligt att<br />
id<strong>en</strong>tifiera och analysera sociala företag. I d<strong>en</strong><br />
mån dessa registreras hos SCB saknas koder<br />
som id<strong>en</strong>tifierar dem som sociala företag.<br />
• Nyttan för samhälle och individ och för d<strong>en</strong><br />
ekonomiska <strong>tillväxt</strong><strong>en</strong> har undersökts bara i<br />
mycket lit<strong>en</strong> omfattning.<br />
• Att det sociala <strong>företagande</strong>t inte är känt betyder<br />
att alltför få sociala företag startar <strong>–</strong> fastän<br />
det finns stort behov av arbete för människor<br />
i utanförskap. Eldsjälar och <strong>en</strong>trepr<strong>en</strong>örer vet<br />
inte hur man gör <strong>–</strong> eller de vet inte <strong>en</strong>s om att<br />
det är möjligt att starta ett socialt företag. Ett<br />
annat problem är att det är svårt att få gehör<br />
för projekt- och affärsidéer hos bidragsgivare,<br />
myndigheter och i finanssektorn.<br />
Förslag till lösningar<br />
• Sverige bör utveckla statistikinsamling<strong>en</strong> så<br />
att d<strong>en</strong> kan användas för att id<strong>en</strong>tifiera och<br />
beskriva det sociala <strong>företagande</strong>t. Detta bör<br />
göras i samverkan med andra EU-länder.<br />
• Nuteks projekt <strong>Socialt</strong> <strong>företagande</strong> har satsat<br />
mycket p<strong>en</strong>gar och <strong>en</strong>gagemang på att ut-<br />
veckla <strong>en</strong> metod för att mäta d<strong>en</strong> samhällsekonomiska<br />
nyttan, Socioekonomiskt bokslut.<br />
Hittills har fyra bokslut tagits fram med<br />
finansiering från Europeiska socialfond<strong>en</strong>.<br />
Ytterligare bokslut bör göras och resultat<strong>en</strong><br />
användas för att bedöma nyttan i förhållande<br />
till off<strong>en</strong>tliga investeringar.<br />
• Ett nationellt kunskapsc<strong>en</strong>trum bör inrättas.<br />
Forskning behövs om d<strong>en</strong> metodik som används<br />
i sociala företag, empowerm<strong>en</strong>t och arbete,<br />
ledarskap och organisation. Jämförande<br />
studier med arbetsmarknadspolitiska och rehabiliterande<br />
insatser behövs också.<br />
• Det behövs information om socialt <strong>företagande</strong><br />
till beslutsfattare och handläggare inom<br />
berörda myndigheter som Arbetsförmedling<strong>en</strong>,<br />
Försäkringskassan, Socialstyrels<strong>en</strong>, Kriminalvård<strong>en</strong><br />
och kommunerna.<br />
. Svårt att gå från bidrag till lön<br />
• Det är svårt att gå från bidrag till lön. Det går<br />
sällan att åstadkomma <strong>en</strong> stegvis övergång.<br />
Näst intill omöjligt är det att omvandla det<br />
ekonomiska stöd som <strong>en</strong> individ får g<strong>en</strong>om<br />
socialförsäkring<strong>en</strong> eller från kommun<strong>en</strong>s socialtjänst<br />
till lönep<strong>en</strong>gar i ett socialt företag.<br />
41
4<br />
• Okunskap, traditioner och ibland regelverk<br />
försvårar för sociala företag att använda utvecklings-<br />
och trygghetsanställningar för att<br />
skapa arbetstillfäll<strong>en</strong>.<br />
• Bristande samverkan mellan myndigheter leder<br />
till stor oro för dem som arbetar i sociala<br />
företag. Både ekonomi och tillvaro blir otrygg<br />
och de sociala företag<strong>en</strong> får lägga ned mycket<br />
arbete på att försöka reda ut problem<strong>en</strong>.<br />
Förslag till lösningar<br />
• Det behövs ett system som omvandlar försörjningsstöd,<br />
aktivitetsbidrag och andra typer av<br />
bidrag till lön. Lönebidragssystemet kan och<br />
bör utvecklas.<br />
• De sociala företag<strong>en</strong> ska ses som <strong>en</strong> aktör när<br />
det gäller att svara för åtgärder inom arbetsmarknads-<br />
och socialpolitik<strong>en</strong> som till exempel<br />
rehabilitering och arbetsträning. Äv<strong>en</strong><br />
utvecklings- och trygghetsanställningar ska<br />
komma ifråga för sociala företag.<br />
• Det är viktigt att föra statistik över och göra<br />
uppföljningar av alla olika företag som är<br />
verksamma inom området rehabilitering och<br />
arbetsträning. Kvalitet och resultat ska mätas.<br />
3. problem kring<br />
kapitalförsörjning och likviditet<br />
• Särskilt i start- och utvecklingsfaser har sociala<br />
företag problem med kapitalförsörjning och<br />
betalningsberedskap. I jämförelse med andra<br />
företag har sociala företag både fördelar och<br />
nackdelar. En fördel är möjligheter till projektfinansiering<br />
(till exempel via EU:s sociala<br />
fond) som hjälper företaget att komma igång.<br />
M<strong>en</strong> här finns nackdel<strong>en</strong> att p<strong>en</strong>gar betalas ut<br />
först efter ett antal månader vilket oftast ger<br />
företag<strong>en</strong> <strong>en</strong> besvärlig start.<br />
• Kapitalförsörjning<strong>en</strong> är ett stort problem när<br />
blivande företagare ska växla om från projekt<br />
till företag eller ska utveckla sin verksamhet.<br />
Med undantag för Ekobank<strong>en</strong> och JAK vet<br />
bankerna sällan vad socialt <strong>företagande</strong> är.<br />
Chans<strong>en</strong> till banklån är mycket lit<strong>en</strong> eftersom<br />
de flesta blivande företagare vark<strong>en</strong> har kreditvärdighet<br />
eller kan lämna säkerheter.<br />
Förslag till lösningar<br />
• Projektmedel från Europeiska Socialfond<strong>en</strong><br />
2007<strong>–</strong>2013 kan troligtvis användas för att utveckla<br />
sociala företag <strong>–</strong> m<strong>en</strong> problemet kan<br />
bli att hitta medfinansiering till projekt<strong>en</strong>. En<br />
lösning är att öppna för nationell medfinansiering<br />
av regionalt förankrade projekt. Nutek<br />
vill gärna utreda och ta fram ett sammanhållet<br />
finansieringsinstrum<strong>en</strong>t som innehåller<br />
projektstöd, lösningar vad gäller säkerhet och<br />
likviditet. Till detta bör kopplas rådgivning<br />
och utbildning.<br />
• Två kreditgarantiför<strong>en</strong>ingar för d<strong>en</strong> sociala<br />
ekonomin har byggts upp, i Västra Götaland<br />
och i Stockholms län. Det tar dock tid att<br />
bygga upp kapital i för<strong>en</strong>ingarna. Process<strong>en</strong><br />
skulle dock gå snabbare med ett tillskott från<br />
till exempel strukturfonderna.<br />
En kreditgarantiför<strong>en</strong>ing går i borg<strong>en</strong> för upp<br />
till 60 proc<strong>en</strong>t av d<strong>en</strong> summa som det sociala<br />
företaget vill låna i bank<strong>en</strong>. En angeläg<strong>en</strong><br />
fråga är om stat<strong>en</strong> kan gå in med någon form<br />
av riskavtäckning/garantier för att minska riskerna<br />
för kreditgarantiför<strong>en</strong>ing<strong>en</strong>.<br />
• Det behövs ett företag som erbjuder sociala<br />
företag service som fakturering och leasing<br />
och dessutom kan köpa fastigheter för att<br />
hyra ut till sociala företag. Ett sådant finansieringsbolag,<br />
nischat för sociala företag, bör<br />
ägas av d<strong>en</strong> sociala ekonomins aktörer.
• Kommunal borg<strong>en</strong>. Ett sätt för kommuner<br />
och regioner att stödja sociala företag är att<br />
gå i borg<strong>en</strong> för banklån.<br />
4. Svårt att hävda sig vid upphandling<br />
• Lag<strong>en</strong> om off<strong>en</strong>tlig upphandling ger möjligheter<br />
att upphandla med sociala hänsyn <strong>–</strong> m<strong>en</strong><br />
ännu har detta inte fått g<strong>en</strong>omslag i praktik<strong>en</strong>.<br />
• Upphandlingar g<strong>en</strong>omförs på ett sådant sätt<br />
att sociala företag och äv<strong>en</strong> småföretagare sällan<br />
har chans att ge anbud. Därmed används<br />
upphandling inte som det var tänkt: ett medel<br />
för att åstadkomma <strong>en</strong> mångfald av lösningar<br />
och utbud.<br />
Förslag till lösningar<br />
• Information och utbildning för off<strong>en</strong>tliga uppköpare<br />
om möjlighet<strong>en</strong> att använda sociala<br />
kriterier, t ex att företaget ska anställa arbetslösa.<br />
• Att förändra formerna för upphandling skulle<br />
göra det lättare för sociala företag och småföretagare<br />
att delta: Dela upp anbudet i mindre<br />
uppdrag. Ge längre anbudstider. Utforma<br />
<strong>en</strong>klare och tydligare underlag. Ge längre avtalstider.<br />
• Utnyttja möjligheterna till direktupphandling.<br />
5. regelverket kring a-kassa för företagare<br />
• Det finns oklarheter i regelverket <strong>–</strong> eller i<br />
tolkning<strong>en</strong> av det <strong>–</strong> om vem som räknas som<br />
företagare. Många sociala företag är kooperativ<br />
vilket betyder att de som arbetar där är<br />
anställda m<strong>en</strong> också medlemmar, det vill säga<br />
delägare. De tar ett gem<strong>en</strong>samt ansvar för företagets<br />
drift och ekonomi. Just detta är <strong>en</strong><br />
av grundst<strong>en</strong>arna i det sociala <strong>företagande</strong>t<br />
<strong>–</strong> empowerm<strong>en</strong>tprocess<strong>en</strong> bygger på att människor<br />
utvecklas g<strong>en</strong>om att ta ansvar. De som<br />
ingår i kooperativets styrelse bedöms ibland<br />
av A-kassorna som företagare.<br />
Frågan är vad som gäller vid arbetslöshet.<br />
D<strong>en</strong>na osäkerhet har visat sig vara ett hinder<br />
för människor att våga ta på sig ansvar som<br />
styrelseledamot i de sociala företag<strong>en</strong>.<br />
Förslag till lösning<br />
• Att styrelseledamöter i sociala arbetskooperativ<br />
inte betraktas som företagare ur ett A-kasseperspektiv.<br />
Detta då det alltid är minst 3 medlemmar/delägare<br />
i ett kooperativ och ing<strong>en</strong> <strong>en</strong>skild person<br />
därmed kan ha avgörande inflytande på<br />
företaget.<br />
6. rådgivning, utbildning och<br />
kompet<strong>en</strong>sutveckling<br />
• Det finns idag ing<strong>en</strong> myndighet eller aktör<br />
som har ett samlat ansvar för att stödja framväxt<strong>en</strong><br />
av sociala företag. För att dessa ska<br />
bli fler behövs både kunskapsutveckling och<br />
resurser. Idag finns kunskap, erfar<strong>en</strong>heter och<br />
vissa resurser hos Nutek, Coompanion (kooperativa<br />
utvecklingsc<strong>en</strong>trum) och äv<strong>en</strong> hos<br />
vissa studieförbund. M<strong>en</strong> behovet är stort av<br />
mer kunskap om hur man startar, organiserar<br />
och driver sociala företag. Metodutveckling<br />
och kompet<strong>en</strong>sutveckling behövs också.<br />
Förslag till lösning<br />
• En aktör bör ha ett samlat ansvar för socialt<br />
<strong>företagande</strong>. Därtill resurser för att stödja<br />
framväxt<strong>en</strong> av sociala företag.<br />
43
44<br />
• Metoder måste utvecklas och resurser tillskapas<br />
för utbildning av arbetsledare/handledare<br />
i sociala företag. En yrkesutbildning för sådana<br />
tjänster skulle kunna organiseras som<br />
kvalificerad yrkesutbildning (KY-utbildning).<br />
• Medarbetare i sociala företag behöver också<br />
kompet<strong>en</strong>sutveckling och utbildning. Av två<br />
skäl: <strong>–</strong> Företaget ska överleva och utveckla<br />
tjänster och produkter med kvaliteter som<br />
hävdar sig i konkurr<strong>en</strong>s<strong>en</strong> på marknad<strong>en</strong>.<br />
<strong>–</strong> Medarbetarna ska bli attraktiva på arbetsmarknad<strong>en</strong><br />
<strong>–</strong> för att kunna välja sin eg<strong>en</strong><br />
framtid.<br />
• Ev<strong>en</strong>tuellt kan socialfondsmedel användas i<br />
vissa fall och på kort sikt för medarbetares<br />
utbildning. I andra fall och på längre sikt behövs<br />
andra medel när det sociala företaget<br />
inte självt kan klara kostnad<strong>en</strong> för sin kompet<strong>en</strong>sutveckling.
Vill du veta mer om hur man startar sociala företag?<br />
Coompanion, kooperativa utvecklingsc<strong>en</strong>trum finns i alla län och har, via Nutek, stat<strong>en</strong>s<br />
uppdrag att stödja utveckling<strong>en</strong> av företag och <strong>en</strong>trepr<strong>en</strong>örskap inom d<strong>en</strong> sociala ekonomin.<br />
Bland annat sociala företag och kooperativ. Ditt närmaste<br />
Coompanion hittar du på hemsidan www.coompanion.se<br />
Vill du få kontakt med kooperativ<strong>en</strong> som gjort socio-ekonomiska bokslut?<br />
Väg<strong>en</strong> ut! kooperativ<strong>en</strong>: www.vag<strong>en</strong>ut.coop<br />
Basta Arbetskooperativ: www.basta.se<br />
<strong>Socialt</strong> <strong>företagande</strong> <strong>–</strong> vidgar arbetsmarknad<strong>en</strong><br />
Var ett projekt inom gem<strong>en</strong>skapsinitiativet Equal med syfte att<br />
<strong>–</strong> underlätta start och drift av sociala företag och därmed skapa arbetstillfäll<strong>en</strong> för<br />
grupper som idag står utanför arbetsmarknad<strong>en</strong><br />
<strong>–</strong> id<strong>en</strong>tifiera hinder och föreslå förändringar i lagstiftning, regler och deras tillämpning<br />
<strong>–</strong> sprida information om befintliga sociala företag, deras samhällsekonomiska och<br />
mänskliga effekter<br />
Projektet är avslutat m<strong>en</strong> hemsidan innehåller mycket information: www.socialaforetag.nu<br />
Vill du veta mer om Europeiska Socialfond<strong>en</strong>, ESF?<br />
Sv<strong>en</strong>ska ESF-Rådet är <strong>en</strong> statlig myndighet som förvaltar och informerar om<br />
Europeiska socialfond<strong>en</strong>s program i Sverige. G<strong>en</strong>om ESF stöds projekt som bidrar<br />
till ökad sysselsättning, jämställdhet mellan män och kvinnor, <strong>en</strong> hållbar utveckling<br />
samt ekonomisk och social sammanhållning.<br />
Sv<strong>en</strong>ska ESF-Rådet: www.esf.se<br />
Nutek är Sveriges nationella myndighet för frågor som rör näringslivets utveckling.<br />
Nutek ska bidra till fler nya företag, fler växande företag och fler starka regioner <strong>–</strong><br />
och därmed främja <strong>en</strong> hållbar ekonomisk <strong>tillväxt</strong> i hela landet.<br />
Verket för näringslivsutveckling<br />
Box 4044 102 61 Stockholm<br />
Götgatan 74 Stockholm<br />
Telefon: 08-681 91 00<br />
www.nutek.se<br />
Kontakt: eva.johansson@nutek.se eller 08-681 96 61
ehov.<br />
vid tryck Därefter 2008. Mars ex. 000 1 i Tryckt Stockholm. Danagårds, Tryck: AB. Ordförrådet Form:<br />
Nutek stärker näringslivet i hela Sverige g<strong>en</strong>om att bidra till<br />
038-2008.<br />
fler nya företag, fler växande företag och fler starka regioner. Infonr