Så här tycker vi
Så här tycker vi
Så här tycker vi
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Så</strong> <strong>här</strong> <strong>tycker</strong> <strong>vi</strong><br />
- om Miljöpartiet de grönas förda politik i riksdagen och politiska krav<br />
- 1 -
<strong>Så</strong> <strong>här</strong> <strong>tycker</strong> <strong>vi</strong><br />
- om Miljöpartiet de grönas förda politik i riksdagen och politiska krav<br />
Det <strong>här</strong> är en sammanfattning av den politik som Miljöpartiet de gröna fört i riksdagen under den gångna mandatperio-<br />
den. Här hittar du också kortfattat en del av de överenskommelser <strong>vi</strong> gjort tillsammans med Socialdemokraterna och<br />
Vänsterpartiet. Vi hoppas att det <strong>här</strong> underlaget ska informera och inspirera dig som är aktiv i Miljöpartiet att ta reda på<br />
lite mer vad Miljöpartiet tyckt, sagt och gjort på nationell nivå. Du kan ordna en studiecirkel i ditt lokala Miljöpartiav-<br />
delning – eller använda kompendiet som uppslagsverk.<br />
Vi har försökt vara lite pedagogiska i uppställningen. På varje område finns Miljöpartiets politiska förslag samlade i<br />
bokstavsordning. Sedan kommer en kort sammanställning med regeringens politik, andra partiers politik och lite mer<br />
bakgrund för dig som <strong>vi</strong>ll fördjupa dig.<br />
Det säger sig själv att <strong>vi</strong> inte kan få med allt i en sådan <strong>här</strong> sammanställning – <strong>vi</strong> har koncentrerat oss på de stora poli-<br />
tiska områdena och de förslag som Miljöpartiets riksdagsledamöter och andra rikspolitiker varit särskilt aktiva i. Vissa<br />
områden saknas också i materialet. Vi har som ambition att uppdatera materialet efter att riksdagen avslutat sitt arbete<br />
<strong>vi</strong>d midsommar 2010.<br />
Vill du veta mer så finns det en mängd lästips, men du har också Miljöpartiets webbplats www.mp.se . Gå gärna in där<br />
och sök dig fram <strong>vi</strong>a A-Ö. Alla partiets riksdagsmotioner och interpellationer finns på www.riksdagen.se – där går det<br />
också att titta på filmade klipp av våra riksdagsledamöter när de debatterar <strong>vi</strong>ktiga frågor. Sedan finns ju också parti-<br />
programmet. I partiprogrammet hittar du våra <strong>vi</strong>sioner med många användbara formuleringar. Vår politik för komman-<br />
de mandatperiod formuleras dels i den politiska inriktning som partistyrelsen tagit fram, dels i det valmanifest som kon-<br />
gressen i maj 2010 antar och slutligen i den gemensamma rödgröna regeringsplattform som presenteras i valrörelsens<br />
slutskede.<br />
Miljöpartiet har på riksnivå inlett ett rödgrönt samarbete för att <strong>vi</strong> ska byta ut regeringen Reinfeldt. Gemensam politik<br />
presenteras löpande på www.rodgron.se<br />
Nu återstår bara för oss att önska dig lycka till i valrörelsen. Kunskap och fakta är ett <strong>vi</strong>ktigt underlag som bäddar för<br />
gröna framgångar. Men det är dina kärnfulla uttalanden som får människor att komma ihåg vad Miljöpartiet står för.<br />
5 februari 2010<br />
Per Ängquist<br />
kanslichef<br />
- 2 -
Innehållsförteckning<br />
1. MILJÖPARTIETS ENERGI- OCH KLIMATPOLITIK........................................................................................... 10<br />
ABC OM MILJÖPARTIETS KLIMAT OCH ENERGIPOLITIK .................................................................................................... 10<br />
Energieffekti<strong>vi</strong>sering i industrin.................................................................................................................................... 10<br />
Fossil energi ................................................................................................................................................................... 11<br />
Förnybar energi och effekti<strong>vi</strong>sering.............................................................................................................................. 11<br />
Småskaliga elproducenter ............................................................................................................................................. 11<br />
Green New Deal och grön omställning ........................................................................................................................ 11<br />
Infrastruktur, bostäder och ser<strong>vi</strong>ce.............................................................................................................................. 12<br />
Industri och jordbruk ..................................................................................................................................................... 12<br />
Internationella klimatmål .............................................................................................................................................. 12<br />
Klimatanpassning........................................................................................................................................................... 12<br />
Kärnkraft......................................................................................................................................................................... 12<br />
Prospektering ................................................................................................................................................................. 13<br />
RÖDGRÖN KLIMAT- OCH ENERGIPOLITIK............................................................................................................................ 13<br />
Vattenfall......................................................................................................................................................................... 14<br />
Vattenkraft ...................................................................................................................................................................... 14<br />
REGERINGENS POLITIK UNDER MANDATPERIODEN ............................................................................................................ 14<br />
ANDRA PARTIERS POLITIK ................................................................................................................................................... 15<br />
HUR VI BEMÖTER MOTARGUMENT ...................................................................................................................................... 15<br />
- Kärnkraften är ofarlig ................................................................................................................................................. 15<br />
LÄS MER ............................................................................................................................................................................... 16<br />
BAKGRUND OCH FAKTA....................................................................................................................................................... 17<br />
SVERIGE ........................................................................................................................................................................ 17<br />
Effekti<strong>vi</strong>sering................................................................................................................................................................. 18<br />
Elöverskott...................................................................................................................................................................... 19<br />
Klimat.............................................................................................................................................................................. 19<br />
INTERNATIONELL POLITIK....................................................................................................................................... 19<br />
MILJÖPARTIETS TRAFIK- OCH KLIMATPOLITIK ............................................................................................... 20<br />
ABC OM MILJÖPARTIETS TRAFIKPOLITISKA KRAV............................................................................................................ 20<br />
Bilar och miljöbilsutvecklingen..................................................................................................................................... 20<br />
Cykling och gång............................................................................................................................................................ 21<br />
Flygbränsleskatt............................................................................................................................................................. 21<br />
Flygresor och successiv avveckling av stöd till flygplatser......................................................................................... 21<br />
Fördubblad kapacitet på järnvägen.............................................................................................................................. 21<br />
Höghastighetståg............................................................................................................................................................ 21<br />
Kilometerskatt ................................................................................................................................................................ 22<br />
Klimatsmart samhällsplanering .................................................................................................................................... 22<br />
Klimatmålsstyrd koldioxidskatt..................................................................................................................................... 22<br />
Klimat- och konjunktursatsning med snabba resultat ................................................................................................. 23<br />
Kollektivtrafiken ............................................................................................................................................................. 23<br />
Spårvagn......................................................................................................................................................................... 23<br />
Trängselskatter i Stockholm, Göteborg och Malmö .................................................................................................... 23<br />
REGERINGENS POLITIK ........................................................................................................................................................ 23<br />
Mer pengar till nya motorvägar – mindre till järnvägen ............................................................................................ 23<br />
Trängselintäkter till klimatvärstingen Förbifart Stockholm........................................................................................ 24<br />
Flyget subventioneras .................................................................................................................................................... 24<br />
Avreglering försämrar tågtrafiken................................................................................................................................ 24<br />
Fler lastbilar på vägarna .............................................................................................................................................. 24<br />
Klimatfientlig politik i EU ............................................................................................................................................. 24<br />
Hur <strong>vi</strong> bemöter motargument ........................................................................................................................................ 24<br />
LÄS MER:.............................................................................................................................................................................. 25<br />
BAKGRUND OCH FAKTA....................................................................................................................................................... 25<br />
Transporternas klimatpåverkan fortsätter att öka.............................................................................................................................25<br />
Det räcker inte att byta bränsle – trafiken måste minska..................................................................................................................25<br />
Fler lastbilar på vägarna ....................................................................................................................................................................26<br />
Flyget – en dubbel klimatbov ..............................................................................................................................................................26<br />
Fler <strong>vi</strong>ll åka kollektivt – men platserna räcker inte till .....................................................................................................................26<br />
- 3 -
MILJÖPARTIETS MILJÖPOLITIK................................................................................................................................ 27<br />
ABC OM MILJÖPARTIETS MILJÖPOLITIK ............................................................................................................................ 27<br />
Avfall ............................................................................................................................................................................... 27<br />
Biologisk mångfald ........................................................................................................................................................ 27<br />
Djurskydd........................................................................................................................................................................ 27<br />
Havsmiljö........................................................................................................................................................................ 27<br />
Jordbruk.......................................................................................................................................................................... 28<br />
Livsmedel ........................................................................................................................................................................ 28<br />
Luft och vattenvård ........................................................................................................................................................ 28<br />
Miljögifter....................................................................................................................................................................... 28<br />
Mineralbrytning ............................................................................................................................................................. 29<br />
Resurser till miljömyndigheterna.................................................................................................................................. 29<br />
Uranprospektering ......................................................................................................................................................... 29<br />
REGERINGENS POLITIK UNDER MANDATPERIODEN ............................................................................................................ 29<br />
Miljömålen...................................................................................................................................................................... 29<br />
Biologisk mångfald ........................................................................................................................................................ 29<br />
Spridning av miljögifter................................................................................................................................................. 29<br />
Miljörätt och genomförande av miljöpolitiken............................................................................................................. 29<br />
Stöd till allmänheten ...................................................................................................................................................... 30<br />
Havsmiljön...................................................................................................................................................................... 30<br />
Fiskepolitiken ................................................................................................................................................................. 30<br />
Skogspolitiken................................................................................................................................................................. 30<br />
Jordbrukspolitiken ......................................................................................................................................................... 30<br />
Djurskydd........................................................................................................................................................................ 30<br />
Hur <strong>vi</strong> bemöter motargument ........................................................................................................................................ 31<br />
BAKGRUND OCH FAKTA....................................................................................................................................................... 31<br />
Miljötillståndet i Sverige................................................................................................................................................ 31<br />
Miljötillstånd i Europa och globalt............................................................................................................................... 31<br />
MILJÖPARTIETS EKONOMISKA POLITIK OCH SKATTEPOLITIK................................................................. 33<br />
ABC OM MILJÖPARTIETS EKONOMISKA POLITIK ............................................................................................................... 33<br />
Arbetsgivaravgifter ........................................................................................................................................................ 33<br />
Ekonomisk utveckling, tillväxt och miljö ...................................................................................................................... 33<br />
Fastighetsskatt................................................................................................................................................................ 34<br />
Finanspolitiska ramverket ............................................................................................................................................. 34<br />
Fördelningspolitik.......................................................................................................................................................... 34<br />
Förmögenhetsskatten ..................................................................................................................................................... 34<br />
Hushållsnära tjänster, skattereduktion......................................................................................................................... 35<br />
Miljöskatter..................................................................................................................................................................... 35<br />
Jobbskatteavdrag ........................................................................................................................................................... 35<br />
ROT-avdrag.................................................................................................................................................................... 35<br />
Skatter ............................................................................................................................................................................. 35<br />
Skattehöjningar i mp:s budgetförslag för 2010, miljarder kr .................................................................................... 36<br />
Skattetryck eller skattekvot ............................................................................................................................................ 36<br />
Stabiliserings-, penning- och finanspolitik................................................................................................................... 36<br />
Sänkt arbetstid................................................................................................................................................................ 37<br />
REGERINGENS POLITIK UNDER MANDATPERIODEN ............................................................................................................ 37<br />
Jobbskatteavdrag ........................................................................................................................................................... 37<br />
Fastighetskatt ................................................................................................................................................................. 38<br />
Förmögenhetskatten....................................................................................................................................................... 38<br />
Skattereduktion för hushållsnära tjänster .................................................................................................................... 38<br />
Sociala avgifter och arbetsgivaravgifter ...................................................................................................................... 38<br />
Andra partiers politik..................................................................................................................................................... 38<br />
HUR VI BEMÖTER MOTARGUMENT ...................................................................................................................................... 38<br />
LÄS MER:.............................................................................................................................................................................. 39<br />
BAKGRUND OCH FAKTA....................................................................................................................................................... 39<br />
Sveriges ekonomi och konjunkturutvecklingen ............................................................................................................ 39<br />
Skatter och offentlig sektor............................................................................................................................................ 40<br />
En globaliserad ekonomi ............................................................................................................................................... 40<br />
Kopplingen mellan miljöförstöring, tillväxt och ekonomisk utveckling ..................................................................... 40<br />
- 4 -
MILJÖPARTIETS POLITIK FÖR FLER JOBB OCH MER FÖRETAGANDE.................................................... 42<br />
ABC OM MILJÖPARTIETS POLITISKA FÖRSLAG FÖR FLER JOBB......................................................................................... 42<br />
A-kassan.......................................................................................................................................................................... 42<br />
Aktiebolagslag för småföretag ...................................................................................................................................... 43<br />
Arbetsförmedlingen........................................................................................................................................................ 43<br />
Arbetsgivaravgifter ........................................................................................................................................................ 43<br />
Arbetsmiljöverket och forskning kring arbetslivet....................................................................................................... 43<br />
Entreprenörsår ............................................................................................................................................................... 43<br />
Företags- och utbildnings<strong>vi</strong>kariat................................................................................................................................. 43<br />
Gröna jobb – Green New Deal ..................................................................................................................................... 44<br />
Jämställda löner............................................................................................................................................................. 44<br />
Kommunsektorn.............................................................................................................................................................. 44<br />
Nya företagsformer ........................................................................................................................................................ 45<br />
Regelförenklingar för företag........................................................................................................................................ 45<br />
Riskkapital för företag ................................................................................................................................................... 45<br />
Småföretag...................................................................................................................................................................... 45<br />
Socialt och kooperativt företagande ............................................................................................................................. 45<br />
Ungdomar....................................................................................................................................................................... 45<br />
Vuxenutbildningen och arbetsmarknadsutbildningen ................................................................................................. 46<br />
REGERINGENS POLITIK UNDER MANDATPERIODEN ............................................................................................................ 46<br />
Arbetslöshetsförsäkringen ............................................................................................................................................. 46<br />
Regeringens näringslivspolitik...................................................................................................................................... 47<br />
ANDRA PARTIERS POLITIK ................................................................................................................................................... 48<br />
HUR VI BEMÖTER MOTARGUMENT ...................................................................................................................................... 48<br />
BAKGRUND OCH FAKTA....................................................................................................................................................... 48<br />
Hur ser det ut på den svenska arbetsmarknaden ......................................................................................................... 48<br />
Företagens situation ...................................................................................................................................................... 49<br />
MILJÖPARTIETS POLITIK FÖR BÄTTRE TRYGGHETSSYSTEM ..................................................................... 50<br />
ABC OM MILJÖPARTIETS POLITIK FÖR BÄTTRE TRYGGHET .............................................................................................. 50<br />
Arbetslivstrygghet .......................................................................................................................................................... 50<br />
Det <strong>här</strong> innebär förslaget om arbetslivstrygghet:........................................................................................................ 50<br />
Arbetsförmågan prövas ................................................................................................................................................. 51<br />
Deltidssjukskrivning....................................................................................................................................................... 51<br />
Karensdag <strong>vi</strong>d sjukdom.................................................................................................................................................. 51<br />
Närståendepenning för anhörigvårdare....................................................................................................................... 51<br />
Pensionärerna ................................................................................................................................................................ 51<br />
Sjukersättning till studerande........................................................................................................................................ 52<br />
Sjukpenning .................................................................................................................................................................... 52<br />
REGERINGENS POLITIK ........................................................................................................................................................ 52<br />
Försämringar av sjukförsäkringen ............................................................................................................................... 52<br />
ANDRA PARTIERS POLITIK ................................................................................................................................................... 53<br />
HUR VI BEMÖTER MOTARGUMENT ...................................................................................................................................... 54<br />
Läs mer: .......................................................................................................................................................................... 54<br />
MILJÖPARTIETS BARN- OCH FAMILJEPOLITIK .................................................................................................. 55<br />
ABC OM MILJÖPARTIETS FAMILJEPOLITIK........................................................................................................................ 55<br />
Barntid ............................................................................................................................................................................ 55<br />
Barnombud ..................................................................................................................................................................... 55<br />
Ensamstående föräldrar ................................................................................................................................................ 55<br />
Föräldraförsäkring ........................................................................................................................................................ 56<br />
Samhällsplanering på barns <strong>vi</strong>llkor.............................................................................................................................. 56<br />
Vårdnadsbidraget........................................................................................................................................................... 56<br />
REGERINGENS POLITIK UNDER MANDATPERIODEN ............................................................................................................ 56<br />
Vårdnadsbidrag.............................................................................................................................................................. 56<br />
Jämställdhetsbonus ........................................................................................................................................................ 57<br />
ANDRA PARTIERS POLITIK ................................................................................................................................................... 57<br />
HUR VI BEMÖTER MOTARGUMENT ...................................................................................................................................... 57<br />
LÄS MER ............................................................................................................................................................................... 58<br />
- 5 -
MILJÖPARTIETS SKOL- OCH UTBILDNINGSPOLITIK........................................................................................ 59<br />
ABC OM MILJÖPARTIETS POLITIK FÖR GRUNDSKOLA OCH GYMNASIUM.......................................................................... 59<br />
Behöriga lärare.............................................................................................................................................................. 59<br />
Betyg ............................................................................................................................................................................... 59<br />
Betygsfria skriftliga omdömen....................................................................................................................................... 59<br />
Elevhälsovård................................................................................................................................................................. 59<br />
Elevers rättigheter.......................................................................................................................................................... 59<br />
Friskolor ......................................................................................................................................................................... 60<br />
Friskolor och kommunala skolor .................................................................................................................................. 60<br />
Friskolor med religiös huvudman ................................................................................................................................. 60<br />
Förskolepedagogik......................................................................................................................................................... 60<br />
Genuspedagogik............................................................................................................................................................. 60<br />
Kommunala skolor ......................................................................................................................................................... 60<br />
Kunskap .......................................................................................................................................................................... 60<br />
Lärande........................................................................................................................................................................... 61<br />
Lärare och lärarfortbildning......................................................................................................................................... 61<br />
Nya under<strong>vi</strong>sningsmetoder ............................................................................................................................................ 61<br />
Ordning i skolan............................................................................................................................................................. 61<br />
Skolkökslyftet .................................................................................................................................................................. 61<br />
Tillsynen måste bli skarpare.......................................................................................................................................... 61<br />
Under<strong>vi</strong>sningen ska indi<strong>vi</strong>dualiseras mer .................................................................................................................... 61<br />
Under<strong>vi</strong>sning på modersmålet....................................................................................................................................... 62<br />
Upprustning av skollokaler ........................................................................................................................................... 62<br />
Vinst i friskolor............................................................................................................................................................... 62<br />
ABC OM MILJÖPARTIETS POLITIK FÖR HÖGSKOLA OCH UNIVERSITET ............................................................................. 62<br />
Bildning........................................................................................................................................................................... 62<br />
Förälder och student – går det att förena? .................................................................................................................. 62<br />
Högre kvalitet i under<strong>vi</strong>sningen .................................................................................................................................... 62<br />
Kårobligatorium............................................................................................................................................................. 63<br />
Praktik och bättre kontakt med arbetsmarknaden ....................................................................................................... 63<br />
Studieavgifter.................................................................................................................................................................. 63<br />
Studiemedel..................................................................................................................................................................... 63<br />
Studenternas trygghetssystem........................................................................................................................................ 63<br />
ABC OM MILJÖPARTIETS POLITIK FÖR VUXENUTBILDNING OCH KOMPETENSUTVECKLING............................................ 63<br />
Byta karriär ska vara möjligt ........................................................................................................................................ 63<br />
Komvux, yrkesvux och kvalificerad yrkesutbildning.................................................................................................... 63<br />
ABC OM MILJÖPARTIETS POLITIK FÖR FORSKNING ........................................................................................................... 63<br />
Fri forskning................................................................................................................................................................... 63<br />
Forskningsmedel ............................................................................................................................................................ 64<br />
K<strong>vi</strong>nnliga professorer och jämställdhet i högskolan ................................................................................................... 64<br />
ANDRA PARTIERS POLITIK ................................................................................................................................................... 64<br />
REGERINGENS POLITIK UNDER MANDATPERIODEN ............................................................................................................ 65<br />
Förskolan........................................................................................................................................................................ 65<br />
Grundskola ..................................................................................................................................................................... 65<br />
Gymnasieskola ............................................................................................................................................................... 65<br />
Lärarutbildning .............................................................................................................................................................. 66<br />
Högskola ......................................................................................................................................................................... 66<br />
Forskning........................................................................................................................................................................ 66<br />
FRÅGOR OCH SVAR – TIPS PÅ ARGUMENT........................................................................................................................... 66<br />
BAKGRUND OCH FAKTA....................................................................................................................................................... 67<br />
Grundskolan ................................................................................................................................................................... 67<br />
Gymnasieskolan ............................................................................................................................................................. 68<br />
Högskolan....................................................................................................................................................................... 69<br />
Forskning........................................................................................................................................................................ 69<br />
LÄS MER:.............................................................................................................................................................................. 69<br />
BAKGRUND OCH FAKTA....................................................................................................................................................... 70<br />
Hur barnen mår.............................................................................................................................................................. 70<br />
Några fakta om barns situation: ................................................................................................................................... 70<br />
- 6 -
MILJÖPARTIETS POLITIK FÖR FOLKHÄLSA, OMSORG OCH SJUKVÅRD ................................................. 71<br />
ABC MILJÖPARTIETS POLITIK FÖR FOLKHÄLSA, OMSORG OCH SJUKVÅRD ...................................................................... 71<br />
Alkohol- och tobak ......................................................................................................................................................... 71<br />
Elevhälsovården ............................................................................................................................................................. 71<br />
Folkhälsa ........................................................................................................................................................................ 72<br />
Kommission för läkemedelssäkerhet............................................................................................................................. 72<br />
Lex Gulli ......................................................................................................................................................................... 72<br />
Läkemedelsberoende...................................................................................................................................................... 73<br />
Läkemedelsverkets finansiering .................................................................................................................................... 73<br />
Personliga ombud .......................................................................................................................................................... 73<br />
Sexuellt överförbara sjukdomar.................................................................................................................................... 73<br />
Tandvårdsreform............................................................................................................................................................ 73<br />
Utökad tillsyn inom läkemedelsområdet....................................................................................................................... 74<br />
REGERINGENS POLITIK ........................................................................................................................................................ 74<br />
Vårdområdet................................................................................................................................................................... 74<br />
Apoteksmonopolet .......................................................................................................................................................... 75<br />
Dyrare tandvård genom tandvårdsreform.................................................................................................................... 75<br />
ANDRA PARTIERS POLITIK ................................................................................................................................................... 75<br />
HUR VI BEMÖTER MOTARGUMENT ...................................................................................................................................... 75<br />
BAKGRUND OCH FAKTA....................................................................................................................................................... 76<br />
Folkhälsomålen .............................................................................................................................................................. 77<br />
Felaktig läkemedelsanvändning.................................................................................................................................... 77<br />
MILJÖPARTIETS RÄTTSPOLITIK................................................................................................................................ 78<br />
ABC OM MILJÖPARTIETS RÄTTSPOLITISKA FÖRSLAG ....................................................................................................... 78<br />
Domstolsväsendet........................................................................................................................................................... 78<br />
Integritetsskyddspolitik (se integritetskapitlet) ............................................................................................................ 78<br />
Fångombudsman............................................................................................................................................................ 78<br />
K<strong>vi</strong>nnors situation i Kriminalvården ............................................................................................................................ 78<br />
Miljöbrott........................................................................................................................................................................ 79<br />
Polisen ............................................................................................................................................................................ 79<br />
Sexualbrottslagstiftning ................................................................................................................................................. 80<br />
Signalspaning och datalagring ..................................................................................................................................... 80<br />
Åklagarmyndigheten ...................................................................................................................................................... 80<br />
REGERINGENS POLITIK ........................................................................................................................................................ 80<br />
ANDRA PARTIERS POLITIK ................................................................................................................................................... 80<br />
HUR VI BEMÖTER MOTARGUMENT ...................................................................................................................................... 81<br />
MILJÖPARTIETS POLITIK FÖR LIKA RÄTTIGHETER OCH JÄMSTÄLLDHET......................................... 82<br />
ABC OM MILJÖPARTIETS POLITISKA FÖRSLAG OM LIKA RÄTTIGHETER ........................................................................... 82<br />
Antidiskrimineringsklausuler <strong>vi</strong>d offentlig upphandling ............................................................................................. 82<br />
Arbetsdomstolen ............................................................................................................................................................. 82<br />
Diskrimineringsmål i domstol ....................................................................................................................................... 82<br />
Etnisk positiv särbehandling bör vara tillåten i arbetslivet........................................................................................ 82<br />
Homo-, bisexuella, trans- och queerpersoners rättigheter ......................................................................................... 83<br />
Minoritetspolitiken måste breddas................................................................................................................................ 83<br />
Hatbrott........................................................................................................................................................................... 83<br />
Svenska för invandrare, SFI.......................................................................................................................................... 83<br />
Surrogatmödraskap........................................................................................................................................................ 84<br />
Tillgänglighet för funktionshindrade ............................................................................................................................ 84<br />
Åldersdiskriminering...................................................................................................................................................... 84<br />
ABC OM MILJÖPARTIETS JÄMSTÄLLDHETSPOLITIK .......................................................................................................... 85<br />
Föräldraförsäkring ........................................................................................................................................................ 85<br />
Genuspedagogik............................................................................................................................................................. 85<br />
- 7 -
Heltid............................................................................................................................................................................... 85<br />
Jämställda löner............................................................................................................................................................. 85<br />
Jämställdhetsintegrering ............................................................................................................................................... 85<br />
Kvotering ........................................................................................................................................................................ 85<br />
Könsmaktsförståelse ...................................................................................................................................................... 85<br />
Lagöversyn från jämställdhetsperspektiv ..................................................................................................................... 85<br />
REGERINGENS POLITIK UNDER MANDATPERIODEN ............................................................................................................ 86<br />
Jämställdhet.................................................................................................................................................................... 86<br />
VAD ANSER DE ANDRA PARTIERNA..................................................................................................................................... 86<br />
HUR VI BEMÖTER MOTARGUMENT ...................................................................................................................................... 86<br />
BAKGRUND OCH FAKTA....................................................................................................................................................... 87<br />
MILJÖPARTIETS POLITIK FÖR ATT STOPPA MÄNS VÅLD MOT KVINNOR .............................................. 88<br />
ABC MILJÖPARTIETS POLITISKA FÖRSLAG PÅ OMRÅDET.................................................................................................. 88<br />
Hedersvåld...................................................................................................................................................................... 88<br />
Kriscentrum för män ...................................................................................................................................................... 88<br />
K<strong>vi</strong>nnojourerna måste stärkas ...................................................................................................................................... 88<br />
Rättsväsendets k<strong>vi</strong>nnofridsarbete.................................................................................................................................. 88<br />
Rättsmedicinskt samarbete ............................................................................................................................................ 89<br />
Skärpning av socialtjänstlagen ..................................................................................................................................... 89<br />
Strukturera arbetet mot mäns våld mot k<strong>vi</strong>nnor .......................................................................................................... 89<br />
Våld i samkönade relationer ......................................................................................................................................... 89<br />
REGERINGENS POLITIK UNDER MANDATPERIODEN ............................................................................................................ 90<br />
ANDRA PARTIERS POLITIK ................................................................................................................................................... 90<br />
MOTARGUMENT OCH HUR DESSA BEMÖTS ......................................................................................................................... 90<br />
LÄS MER ............................................................................................................................................................................... 90<br />
BAKGRUND OCH FAKTA....................................................................................................................................................... 91<br />
Statiskt kring våld mot k<strong>vi</strong>nnor och våldtäkter............................................................................................................. 91<br />
MILJÖPARTIETS UTRIKES-, FÖRSVARS- OCH SÄKERHETSPOLITIK ......................................................... 92<br />
ABC OM MILJÖPARTIETS POLITISKA FÖRSLAG INOM UTRIKES- OCH SÄKERHETSOMRÅDET ........................................... 92<br />
Afghanistan..................................................................................................................................................................... 92<br />
Aktiv global politik för ökad rätt<strong>vi</strong>sa ............................................................................................................................ 93<br />
Global demokratisk utveckling...................................................................................................................................... 93<br />
Försvarspolitik ............................................................................................................................................................... 94<br />
Kommunal utrikespolitik................................................................................................................................................ 94<br />
Utrikes- och säkerhetspolitik......................................................................................................................................... 94<br />
REGERINGENS POLITIK UNDER MANDATPERIODEN ............................................................................................................ 95<br />
Bistånd ............................................................................................................................................................................ 95<br />
Försvar............................................................................................................................................................................ 95<br />
Sveriges politik för global utveckling ........................................................................................................................... 95<br />
VAD ANSER DE ANDRA PARTIERNA..................................................................................................................................... 95<br />
BAKGRUND OCH FAKTA....................................................................................................................................................... 96<br />
MILJÖPARTIETS EU-POLITIK ...................................................................................................................................... 97<br />
Grönt arbete i EU för klimat och miljö ........................................................................................................................ 97<br />
Mänskliga rättigheter och medmänsklighet ................................................................................................................. 97<br />
Miljöpartiet <strong>vi</strong>ll motverka det kontrollsamhälle som breder ut sig i EU.................................................................... 98<br />
Motverka EU:s demokratiska underskott ..................................................................................................................... 98<br />
REGERINGENS POLITIK ........................................................................................................................................................ 99<br />
EU-politiken ................................................................................................................................................................... 99<br />
ANDRA PARTIERS POLITIK ................................................................................................................................................... 99<br />
LÄS MER ............................................................................................................................................................................... 99<br />
- 8 -
MILJÖPARTIETS MIGRATIONS- OCH ASYLPOLITIK........................................................................................ 100<br />
ABC OM MILJÖPARTIETS MIGRATIONSPOLITIK .............................................................................................................. 100<br />
Amnesti.......................................................................................................................................................................... 100<br />
Apatiska flyktingbarn ................................................................................................................................................... 100<br />
Barnkonventionen ........................................................................................................................................................ 100<br />
Ensamkommande barn................................................................................................................................................. 100<br />
Anhöriginvandring ....................................................................................................................................................... 101<br />
Generösare <strong>vi</strong>sering..................................................................................................................................................... 101<br />
Ingen människa är illegal ............................................................................................................................................ 101<br />
Handläggningstiderna ................................................................................................................................................. 101<br />
Humanitärt <strong>vi</strong>sum......................................................................................................................................................... 101<br />
Regularisering (tillfällig amnesti) för papperslösa .................................................................................................. 101<br />
Verkställighet <strong>vi</strong>d ut<strong>vi</strong>snings- eller av<strong>vi</strong>sningsbeslut................................................................................................ 101<br />
Vård till papperslösa.................................................................................................................................................... 101<br />
Ändrade regler och praxis i EU- och Schengensamarbetet ...................................................................................... 102<br />
REGERINGENS POLITIK UNDER MANDATPERIODEN ......................................................................................................... 102<br />
Andra partiers politik................................................................................................................................................... 102<br />
LÄS MER ............................................................................................................................................................................. 103<br />
BAKGRUND OCH FAKTA..................................................................................................................................................... 103<br />
Internationella regler................................................................................................................................................... 104<br />
I Sverige ........................................................................................................................................................................ 104<br />
MILJÖPARTIETS KULTURPOLITIK.......................................................................................................................... 105<br />
ABC OM MILJÖPARTIETS KULTURPOLITIK....................................................................................................................... 105<br />
Amatörkultur................................................................................................................................................................. 105<br />
Arbets<strong>vi</strong>llkor för yrkesverksamma konstnärer ........................................................................................................... 105<br />
Barn och ungdomar ..................................................................................................................................................... 106<br />
Bibliotek........................................................................................................................................................................ 106<br />
Ekonomisk trygghet för kulturarbetare....................................................................................................................... 106<br />
Folkbildning ................................................................................................................................................................. 106<br />
Internet.......................................................................................................................................................................... 107<br />
Kulturmiljövård............................................................................................................................................................ 107<br />
Kulturturism ................................................................................................................................................................. 107<br />
Kommunala kulturhus.................................................................................................................................................. 107<br />
Litteratur....................................................................................................................................................................... 107<br />
Museer .......................................................................................................................................................................... 107<br />
Musik............................................................................................................................................................................. 107<br />
Regionala kulturfonder................................................................................................................................................ 108<br />
Reklamskatt................................................................................................................................................................... 108<br />
Scenkonst ...................................................................................................................................................................... 108<br />
Småföretag i kulturbranschen ..................................................................................................................................... 108<br />
Sponsring ...................................................................................................................................................................... 109<br />
REGERINGENS POLITIK ...................................................................................................................................................... 109<br />
BAKGRUND OCH FAKTA..................................................................................................................................................... 109<br />
MILJÖPARTIETS INTEGRITETSPOLITIK............................................................................................................... 112<br />
ABC OM MILJÖPARTIETS INTEGRITETS- OCH IT-POLITIK ................................................................................................ 112<br />
Buggning/avlyssning .................................................................................................................................................... 112<br />
Fildelning...................................................................................................................................................................... 112<br />
FRA-lagen..................................................................................................................................................................... 112<br />
Fri programvara .......................................................................................................................................................... 113<br />
Integritetsskydd ............................................................................................................................................................ 113<br />
IPRED-lagen ................................................................................................................................................................ 113<br />
Upphovsrätten .............................................................................................................................................................. 113<br />
REGERINGENS POLITIK ...................................................................................................................................................... 114<br />
Stockholmsprogrammet ............................................................................................................................................... 114<br />
Andra partiers politik................................................................................................................................................... 114<br />
BAKGRUND OCH FAKTA..................................................................................................................................................... 114<br />
INDEX.................................................................................................................................................................................... 115<br />
- 9 -
1. Miljöpartiets energi- och klimatpolitik<br />
Världen har inte råd med en klimatpolitik som går ut på att<br />
vänta in dem som inte <strong>vi</strong>ll göra något eller väldigt lite.<br />
Sverige måste föra en klimatpolitik i linje med klimatfors-<br />
karnas rekommendationer. Vi bör vara en föregångare<br />
som tillsammans med andra progressiva länder sätter fart<br />
på det internationella klimatarbetet.<br />
Den nuvarande ekonomiska krisen ger världens ledare<br />
anledning att tänka nytt. Miljöpartiet <strong>vi</strong>ll se en Green New<br />
Deal – en storsatsning på en grön omställning av hela<br />
samhället.<br />
För att minska vår klimatpåverkan måste <strong>vi</strong> människor<br />
kunna välja de miljöbättre alternativen. Järnvägar, förny-<br />
bar energi, spårvagnar, cykelbanor och energismarta bo-<br />
städer är exempel på sådant som måste finnas för att <strong>vi</strong> ska<br />
kunna lämna de klimatskadliga alternativen bakom oss..<br />
Miljöpartiet <strong>vi</strong>ll göra det lättare att välja en hållbar livsstil<br />
som främjar hälsa och miljö. Vi <strong>vi</strong>ll sätta igång alla de<br />
investeringar i förnybar infrastruktur som behövs för en<br />
långsiktigt hållbar framtid. Vår politik skapar en vardag<br />
där långsiktighet och hållbarhet lönar sig, både för den<br />
enskilde och för samhället i stort. Utsläppen av klimatga-<br />
ser måste minska i den takt som klimatforskarna rekom-<br />
menderar. Vi måste ta beslut som gör Sverige fritt från<br />
kärnkraft.<br />
Det är inte en ständigt ökad materiell konsumtion som<br />
skapar lycka och ger livskvalitet när deras materiella bas-<br />
behov är uppfyllda. Det är hög tid att lämna köp och<br />
släng-samhället bakom sig.<br />
Miljöpartiets första motion om klimatfrågan lades redan<br />
under den första mandatperioden i riksdagen 1988 - 1991.<br />
Det som framför allt skiljer dagens debatt mot debatten på<br />
den tiden, är att de vetenskapliga kunskaperna är så myck-<br />
et större i dag. Vi vet att <strong>vi</strong> har kort om tid att ställa om till<br />
en fossilfri och klimatsmart utveckling. Nu krävs hand-<br />
ling. Miljöpartiet har konsekvent dri<strong>vi</strong>t en lång rad förslag<br />
i riksdagen och ofta mött hårt motstånd från andra partier,<br />
främst från de borgerliga. En genomgång våren 2009 <strong>vi</strong>-<br />
sade att Miljöpartiet bara de senaste tre åren har lagt över<br />
500 olika förslag i riksdagen till åtgärder inom klimat- och<br />
energiområdet.<br />
- 10 -<br />
ABC OM MILJÖPARTIETS KLIMAT OCH<br />
ENERGIPOLITIK<br />
CDM – Clean Development Mechanism<br />
Idag använder många rika länder något som kallas Clean<br />
Development Mechanism (CDM) och som går ut på att ett<br />
land som har svårt att minska sina egna utsläpp istället kan<br />
köpa utsläppskrediter från energiprojekt i utvecklingslän-<br />
der och sedan räkna av dessa mot sina egna utsläpp. Sy-<br />
stemet fungerar dåligt, bland annat anses så mycket som<br />
hälften av dessa projekt inte bidra till minskade utsläpp.<br />
Miljöpartiet anser att kraven på CDM måste höjas. EU-<br />
länderna ska göra inhemska minskningar på minst 40 pro-<br />
cent och bara för den del som överstiger 40 procent ska<br />
man kunna använda CDM. Stöd till utsläppsminskningar<br />
och anpassning i utvecklingsländer ska inte tas från det<br />
ordinarie biståndet för fattigdomsbekämpning på det sätt<br />
som den nuvarande regeringen har gjort.<br />
Energieffekti<strong>vi</strong>sering i industrin<br />
Den sparade kilowattimmen är alltid den som påverkar<br />
miljön minst. Sverige har haft en tradition av låga elpriser<br />
tack vare den billiga vattenkraften. Det har gjort att <strong>vi</strong><br />
också bli<strong>vi</strong>t ett land som förbrukar mycket mer el per per-<br />
son än de flesta andra länder. Att minska elförbrukningen<br />
är nästan alltid billigare än att bygga nya kraftverk. Ener-<br />
gimyndigheten har ett program för effektivare elanvänd-<br />
ning i industrin. Programmet har gett minskad elanvänd-<br />
ning med 1,4 TWh till en kostnad av 636 miljoner kronor.<br />
Det innebär en kostnad på fem kronor per MWh <strong>vi</strong>lket är<br />
ungefär en tiondel av kärnkraftindustrins egna beräkningar<br />
av kostnaden för nya kärnkraftverk.<br />
Miljöpartiet <strong>vi</strong>ll gå <strong>vi</strong>dare med programmet för effektivare<br />
energianvändning och utöka programmen till fler industri-<br />
er. Vi <strong>vi</strong>ll också införa ett motsvarande program för olje-<br />
användning i industrin.
Fossil energi<br />
Miljöpartiet av<strong>vi</strong>sar storskalig ut<strong>vi</strong>nning av fossila bräns-<br />
len och <strong>vi</strong>ll ge stöd för successiv avveckling av fossila<br />
bränslen i fjärr- och kraftvärme. Vi anser att skatten på<br />
sopförbränning ska vara kvar och utvecklas istället för att<br />
tas bort som nuvarande regering önskar. Miljöpartiet har<br />
tillsammans med Socialdemokraterna och Vänsterpartiet<br />
också sagt nej till en storskalig utbyggnad av naturgasnä-<br />
tet, liksom till den ryska gasledningen i Östersjön.<br />
Miljöpartiet de gröna anser liksom IPCC att torv även i<br />
fortsättningen ska betraktas som en fossil energikälla. Nu-<br />
varande regering anser att den bör klassas som förnybar.<br />
Förnybar energi och effekti<strong>vi</strong>sering<br />
Den förnybara energiproduktionen måste växa kraftigt och<br />
arbetet med energieffekti<strong>vi</strong>sering måste öka och ske i<br />
snabbare takt än idag. Nya styrmedel måste prövas för att<br />
nå båda dessa mål. Miljöpartiet föreslår ett nytt statligt<br />
stöd för att uppmuntra fler företag att satsa på förnybar<br />
energi. Vi behöver också pröva nya system för att upp-<br />
muntran energieffekti<strong>vi</strong>sering. Kompletterande satsningar<br />
behöver göras för att solceller och vågkraft ska främjas.<br />
Miljöpartiet <strong>vi</strong>ll bygga ut <strong>vi</strong>ndkraften och ge ett särskilt<br />
stöd till havsbaserade <strong>vi</strong>ndkraftsparker. Sverige måste<br />
dessutom satsa mer på forskning och utveckling av ny<br />
energiteknik.<br />
Småskaliga elproducenter<br />
Det behövs fler elproducenter. Runt om i Sverige finns det<br />
småskaliga elproducenter. En sporthall som försett taket<br />
med solceller för att göra en miljöinsats eller kooperativ<br />
som byggt ett <strong>vi</strong>ndkraftverk för att försörja gården med<br />
miljövänlig energi och samtidigt minska sina elkostnader<br />
är bara två exempel. Problemet är att det är dyrt och kom-<br />
plicerat för dem att sälja sin överskottsel till oss konsu-<br />
menter. Dagens system gynnar de stora elproducenterna<br />
och <strong>vi</strong> går miste om stora ekonomiska och miljömässiga<br />
fördelar.<br />
En ny lagstiftning kan lägga grunden för teknikutveckling<br />
kring småskalig elproduktion. När det blir möjligt att på<br />
ett enkelt sätt leverera el till nätet förbättras möjligheten<br />
att få lönsamhet i småskaliga anläggningar. Ett mer de-<br />
centraliserat produktionssystem minskar också sårbarheten<br />
i samhället. Elnätet blir mindre beroende av ett fåtal pro-<br />
- 11 -<br />
ducenter. Vid stora stormar och andra störningar på elnätet<br />
blir skadorna mindre och mer begränsade.<br />
Danmark, Tyskland och Spanien har varit mycket fram-<br />
gångsrika när det gäller utbyggnaden av <strong>vi</strong>ndkraften. I<br />
Tyskland har man 15 gånger så mycket <strong>vi</strong>ndkraft som i<br />
Sverige, trots att landet har kortare kust och är betydligt<br />
mer tättbefolkat. Detta trots att Sverige har minst lika goda<br />
<strong>vi</strong>ndmässiga förutsättningar, längre kust och är glesare<br />
befolkat. I Tyskland finns ett fast pris på förnybar el bero-<br />
ende på produktionsslag.<br />
Miljöpartiet <strong>tycker</strong> att alla ska kunna sälja förnybar el till<br />
nätet när de får överskott.<br />
Därför är vårt rödgröna förslag att ta fram ett förslag på<br />
hur reglerna för ett motsvarande fastprissystem ska se ut i<br />
Sverige. Detta menar <strong>vi</strong> gynnar <strong>vi</strong>nd – men också sol och<br />
vågenergi.<br />
Green New Deal och grön omställning<br />
Begreppet ”New Deal” myntades av den amerikanske<br />
presidenten Roosevelt under 30-talets krisår för att ge<br />
namn åt hans politiska program för återhämtning. Detta<br />
innefattade bland annat reformer för banksystemet, stöd åt<br />
arbetslösa och omfattande offentliga program för att sätta<br />
folk i arbete.<br />
När den nuvarande finanskrisen slog till lanserades be-<br />
greppet ”Green New Deal” för de gröna investeringar som<br />
många ekonomer föreslog eftersom två behov plötsligt<br />
sammanföll: Dels behovet av statliga stimulanser, dels<br />
behovet att göra strategiska investeringar för att komma<br />
tillrätta med klimatproblemen. Tanken är enkel: Om man<br />
ändå måste genomföra klimatinvesteringar så är det smar-<br />
tast att göra dessa under en kris eftersom sådana invester-<br />
ingar då inte tar arbetskraft från andra verksamheter, utan<br />
istället håller arbetskraft som annars skulle ha bli<strong>vi</strong>t ar-<br />
betslösa i arbete. Samtidigt finns behov av att den offent-<br />
liga sektorn under en begränsad tid pumpar in pengar i<br />
ekonomin om den inte ska hamna i ännu större problem.<br />
I Miljöpartiets budgetmotion använder <strong>vi</strong> begreppet ”grön<br />
omställning” för de 47 miljarder kronor i tidigarelagda<br />
investeringar som <strong>vi</strong> <strong>vi</strong>ll genomföra under en treårsperiod.<br />
Det gäller investeringar i hållbar infrastruktur, ny teknik,<br />
hållbar energiförsörjning och energieffekti<strong>vi</strong>seringar.
Infrastruktur, bostäder och<br />
ser<strong>vi</strong>ce<br />
Miljöpartiet menar att klimathotet måste få en större tyngd<br />
i samhällsplaneringen. Det som byggs och planeras idag<br />
måste vara klimatvänligt och anpassat till ett förändrat<br />
klimat. Redan idag är det möjligt att bygga extremt ener-<br />
gieffektiva hus och byggnader varför <strong>vi</strong> <strong>vi</strong>ll skärpa energi-<br />
kraven i nya byggnader och i samband med att gamla<br />
byggnader renoveras. Vi <strong>vi</strong>ll också ge ett investeringsstöd<br />
för energieffekti<strong>vi</strong>sering och klimatsmarta lösningar i bo-<br />
städer samt stöd till energi- och klimatinvesteringar i of-<br />
fentliga lokaler. Vi <strong>vi</strong>ll förändra ROT-avdraget så att av-<br />
draget främjar miljöåtgärder och energibesparande åtgär-<br />
der.<br />
Miljöpartiet <strong>vi</strong>ll dessutom ha ett mål om energieffekti<strong>vi</strong>se-<br />
ring i bostadssektorn som innebär en halvering av energi-<br />
användningen inom sektorn till år 2050. Vi anser också att<br />
mätning och debitering av varmvatten och elanvändning<br />
ska ske på indi<strong>vi</strong>duell nivå för att underlätta för man som<br />
enskild ska få ett ekonomiskt incitament för att minska sin<br />
energianvändning.<br />
Industri och jordbruk<br />
Vi <strong>vi</strong>ll införa ett nytt klimatinvesteringsprogram (KLIMP)<br />
som stimulerar kommunerna att investera i biogas och<br />
energieffekti<strong>vi</strong>sering. Fler elmarknadsreformer måste<br />
genomföras för att klara energiförsörjningen och öka kon-<br />
kurrensen.<br />
Miljöpartiet anser att jordbrukets klimatpåverkan måste<br />
hanteras på ett mer aktivt sätt. De stora insatserna av fossil<br />
energi i jordbruket bör fasas ut så att jordbruket på lång<br />
sikt blir självförsörjande på energi. Dessutom bör allt<br />
jordbruksstöd granskas ur klimatsynpunkt.<br />
Internationella klimatmål<br />
Miljöpartiet anser att EU:s utsläpp av klimatgaser ska<br />
minska med 80 procent fram till år 2020. Detta är möjligt,<br />
både tekniskt och ekonomiskt, däremot är det inte möjligt<br />
att fortsätta som hittills eller att ha en ambitionsnivå som<br />
leder till stora temperaturförändringar. Man ska ha i åtan-<br />
ke att målet gäller EU:s ansvar för utsläppsreduktioner, en<br />
del av dessa - dock högst 40 procent - kan göras genom att<br />
bidra till utsläppsminskningar i utvecklingsländer.<br />
- 12 -<br />
Inom EU kan utsläppen från energisektorn minska kraftigt<br />
genom att kolkraftverk stängs ned och ersätts med effekti-<br />
<strong>vi</strong>sering och förnybara energikällor. Den tekniska och<br />
ekonomiska potentialen för förnybar el i EU är betydligt<br />
större än användningen av el idag, och om användningen<br />
effekti<strong>vi</strong>seras med 20 procent som EU har beslutat – eller<br />
mer - är det helt realistiskt. Det finns också stora <strong>vi</strong>nster<br />
att göra genom förändringar av våra konsumtions- och<br />
beteendemönster.<br />
Hur EU ska bidra till utsläppsminskningar i andra länder<br />
är ännu oklart, men <strong>vi</strong> <strong>vi</strong>ll att en trovärdig mekanism för<br />
detta ska tas fram i de globala klimatförhandlingar som<br />
pågår. Miljöpartiets inriktning baseras på en modell som<br />
har tagits fram av bland andra Stockholm En<strong>vi</strong>ronment<br />
Institute och som kallas Greenhouse Development Rights.<br />
Klimatanpassning<br />
Även om den globala temperaturhöjningen kan begränsas<br />
till två grader kommer klimatet att förändras, <strong>vi</strong>lket får<br />
konsekvenser i vår omgivning. Miljöpartiet anser att om-<br />
fattande åtgärder ska genomföras för att stärka ekosyste-<br />
mens möjligheter att klara de påfrestningar som väntar och<br />
att klimatsäkra samhället. Inom flera områden krävs det<br />
att myndigheternas ansvar och befogenheter klargörs eller<br />
ändras, att det blir lättare att ompröva vattendomar, att<br />
strandskyddet stärks tydligare och att det införs ett anslag<br />
för klimat- och sårbarhet i statens budget. Kommunerna<br />
ska också vara skyldiga att upprätta klimat- och sårbar-<br />
hetsplaner.<br />
Kärnkraft<br />
Kärnkraft är en farlig, dyr och ineffektiv energikälla som<br />
inte är förnybar. Kärnkraften kommer successivt att kunna<br />
fasas ut ur det svenska energisystemet. Även med hänsyn<br />
tagen till sysselsättning och välfärd kan kärnkraftselen<br />
ersättas med el från förnybara källor samt genom energief-<br />
fekti<strong>vi</strong>sering. Energimyndigheten <strong>vi</strong>sar i sin långtidspro-<br />
gnos att Sverige går mot ett elöverskott på motsvarande 23<br />
TWh 2020 och hela 25 TWh till 2030. Prognosen <strong>vi</strong>sar att<br />
det finns utrymme för att avveckla flera kärnreaktorer utan<br />
att det innebär några problem för elförsörjningen. Med<br />
höjda ambitionsnivåer för utbyggnad av förnybar elpro-<br />
duktion och energieffekti<strong>vi</strong>sering kan kärnkraften fasas ut<br />
helt samtidigt som <strong>vi</strong> kraftigt minskar koldioxidutsläppen.
Priset för att bygga nya kärnkraftverk har <strong>vi</strong>sat sig vara<br />
väsentligt mycket högre än vad kärnkraftsindustrin tidiga-<br />
re uppgett. Det finska reaktorbygget i Olkiluoto som är<br />
den första nya reaktorn som byggs i västvärlden på decen-<br />
nier började byggas 2004 med planen var att vara färdig<br />
efter 45 månader. 2009 räknade man fortfarande med att<br />
det var cirka 45 månader kvar tills reaktorn är färdig. Det<br />
är fortfarande oklart hur kostnaderna för fördyringarna ska<br />
fördelas mellan beställaren och leverantören. Efter fiaskot<br />
med det finska reaktorbygget säger numera även den<br />
franska kärnkraftsindustrin att ny kärnkraft kostar 50 – 65<br />
euro per MWh. Det är ungefär samma kostnad som för ny<br />
<strong>vi</strong>ndkraft.<br />
Vi menar att avvecklingslagen ska behållas, liksom förbu-<br />
det mot att bygga nya kärnkraftverk. Kärnkraften ska beta-<br />
la sina fulla avfallskostnader och skadeståndsansvaret för<br />
kärnkraftsolyckor ska vara obegränsat. Dessa förslag är <strong>vi</strong><br />
överens med Socialdemokraterna och Vänsterpartiet om.<br />
En rödgrön regering kommer heller inte medverka till<br />
uranbrytning i Sverige. Miljöpartiet <strong>vi</strong>ll att även prospek-<br />
tering av uran ska förbjudas.<br />
Prospektering<br />
Vi anser att den globala strategin som går ut på att begrän-<br />
sa användningen av fossila bränslen genom utsläppshandel<br />
har stora brister. Systemet har luckor, det utvecklas och<br />
sprids alltför sakta för att klimatmålen ska kunna nås i tid.<br />
Vi kan se att investeringarna i fossila bränslen globalt bara<br />
ökar, de har aldrig varit så stora som idag. Varje droppe<br />
olja som används, varje kolbit som grävs fram, kommer<br />
att användas och släppas ut i atmosfären.<br />
Miljöpartiet anser att den internationella klimatpolitiken<br />
ska kompletteras med ett moratorium mot prospektering<br />
efter oexploaterade olje-, kol- och naturgaskällor. Först ut<br />
i denna strategi bör EU vara genom ett införande av ett<br />
förbud mot exploatering av nya fossila källor. Det interna-<br />
tionella samfundet bör, med Sverige i spetsen, ta initiativ<br />
för att skydda Arktis mot exploatering i minst 100 år. Vi<br />
av<strong>vi</strong>sar även att utveckling av avskiljning och lagring av<br />
koldioxid, så kallad Carbon Capture and Storage - CCS,<br />
från kraftverk och industrier finansieras med offentliga<br />
medel.<br />
- 13 -<br />
RÖDGRÖN KLIMAT- OCH ENERGIPOLITIK<br />
I samband med regeringens klimat- och energipropositio-<br />
ner, som presenterades i mars 2009, beslutade Miljöparti-<br />
et, Socialdemokraterna och Vänsterpartiet att skriva en<br />
gemensam följdmotion.<br />
Motionen omfattar 84 förslag till mål och åtgärder i kli-<br />
mat- och energipolitiken. Utgångspunkten har varit att<br />
utsläppen i Sverige ska minska med minst 45 procent jäm-<br />
fört med 1990. År 2050 ska utsläppen ha minskat med 90<br />
procent. Hela denna reduktion ska ske inom landet. Utöver<br />
detta ska Sverige genomföra insatser som minskar utsläp-<br />
pen i utvecklingsländer motsvarande 13 procent av de<br />
svenska utsläppen <strong>vi</strong>lket fullt ut motsvarar de ambitioner<br />
som nuvarande regering har när det gäller utsläpps minsk-<br />
ningar i fattiga länder.<br />
Andra mål i motionen är att energianvändningen ska vara<br />
25 procent effektivare år 2020 (jämfört med BNP), att<br />
andelen förnybar energi ska vara minst 53 procent av den<br />
totala energianvändningen och att målet i certifikatssyste-<br />
met ska vara minst 30 TWh ny förnybar elenergi till år<br />
2020. Till år 2030 ska certifikatssystemet ge minst 55<br />
TWh ny förnybar elenergi.<br />
I den rödgröna motionen finns många <strong>vi</strong>ktiga miljöparti-<br />
krav tillgodosedda. Det handlar bland annat om följande<br />
krav:<br />
• Nej till storskalig utbyggnad av naturgasnätet<br />
• Nej till ryska gasledningen i Östersjön<br />
• Nej till storskalig ut<strong>vi</strong>nning av fossila bränslen<br />
• Planeringsram för <strong>vi</strong>ndkraft på 30 TWh till 2020<br />
• Kompletterande stöd till solceller, vågkraft med<br />
mera<br />
• Pröva fastprissystem för att ytterligare stödja<br />
förnybar elproduktion<br />
• Pröva <strong>vi</strong>ta elcertifikat för energieffekti<strong>vi</strong>sering<br />
• Förbränningsskatten för avfall ska vara kvar<br />
• Utökat PFE- och PFO-program i industrin.<br />
• Förtydliga Vattenfalls roll i omställningen till ett<br />
hållbart samhälle<br />
• En rödgrön regering ska inte medverka till uran-<br />
brytning<br />
• Lagen om kärnkraftens avveckling ska behållas<br />
• Förbudet mot att bygga nya kärnkraftverk behålls<br />
• Kärnkraften ska betala sina fulla kostnader för<br />
avfallet
• Obegränsat skadeståndsansvar <strong>vi</strong>d kärnkraftsoly-<br />
ckor<br />
• Kapaciteten på järnväg ska öka med 50 procent<br />
• Kilometerskatt för tunga lastbilstransporter nästa<br />
mandatperiod<br />
I motionen sägs också att kärnkraften successivt skall fa-<br />
sas ut med hänsyn till sysselsättning, välfärd och i den takt<br />
kärnkraftselen kan ersättas med el från förnybara källor<br />
samt genom energieffekti<strong>vi</strong>sering. En prövning ska göras<br />
varje mandatperiod.<br />
Den gemensamma motionen innehåller annars främst ge-<br />
mensamma mål och riktlinjer. I fortsättningen redogörs<br />
<strong>här</strong> för Miljöpartiets egen politik på klimat och energiom-<br />
rådet uppdelat på olika sektorer.<br />
Vattenfall<br />
Miljöpartiet anser att statens ägardirektiv till Vattenfall<br />
tydligt ska klargöra att bolaget i alla sina verksamheter<br />
och dotterbolag ska minska sina utsläpp kontinuerligt.<br />
Vattenfall ska också ta fram en plan för att avveckla kol-<br />
kraften och sitt utländska kärnkraftsengagemang och rikta<br />
sina nyinvesteringar helt mot förnybar energi.<br />
Vattenkraft<br />
Vattenkraften kan i mycket stor utsträckning anses vara<br />
färdigutbyggd i Sverige. Det finns inte många älvar, åar<br />
och bäckar kvar som är orörda, <strong>vi</strong> <strong>vi</strong>ll bevara vattendra-<br />
gen, då de naturvärden som dessa vattendrag har är myck-<br />
et <strong>vi</strong>ktigt att bevara.<br />
REGERINGENS POLITIK UNDER<br />
MANDATPERIODEN<br />
Inför riksdagsvalet 2006 deklarerade moderatledaren Fred-<br />
rik Reinfeldt att ”miljön inte är en prioriterad fråga”. I<br />
allianens första regeringsförklaring den 6 oktober samma<br />
år hade den nya statsministern plötsligt ändrat inställning.<br />
I talet kallade han klimatfrågan för ”en ödesfråga för värl-<br />
den och för Sverige”.<br />
Drygt tre år senare kan <strong>vi</strong> konstatera att den politik som<br />
bedrivs av den nuvarande regeringen präglas av kortsik-<br />
tighet och brist på insikt. Sällan har så mycket miljöpolitik<br />
monterats ned på så kort tid som under den borgerliga<br />
regeringen (se miljöavsnittet). Det gäller även på klimat-<br />
området där nuvarande regering tagit bort fler effektiva<br />
- 14 -<br />
styrmedel och har und<strong>vi</strong>kit att <strong>vi</strong>dta åtgärder på hemma-<br />
plan.<br />
Nuvarande regering tillsatte i början av 2007 en parlamen-<br />
tarisk beredning med uppgift att utveckla förslag till åt-<br />
gärder på klimatområdet, den så kallade Klimatberedning-<br />
en. Beredningen arbetade under ett knappt år och dess<br />
slutsatser och rekommendationer presenterades i ett be-<br />
tänkande i mars 2008 (SOU 2008:24). Många åtgärder<br />
som presenterades i klimatberedningens förslag var bra,<br />
men nuvarande regering har hittills valt att inte följa kli-<br />
matberedningens förslag.<br />
I februari 2009 presenterade nuvarande regering en ener-<br />
giöverenskommelse som sedan mynnade ut i två proposi-<br />
tioner om klimat och energifrågorna. Den största föränd-<br />
ring som föreslogs var att regeringen <strong>vi</strong>ll göra det möjligt<br />
att bygga nya kärnkraftverk när de gamla tas ur drift av<br />
åldersskäl. Regeringen sätter också upp ett antal mål för<br />
klimatarbetet i propositionen.<br />
I regeringens proposition anges att Sverige ska minska de<br />
årliga utsläppen med 20 miljoner ton mellan 1990 och<br />
2020, <strong>vi</strong>lket man kallar för en 40-procentig minskning.<br />
Men eftersom målet endast gäller den icke handlande sek-<br />
torn är minskningen mindre totalt sett, bara motsvarande<br />
31 procent.<br />
En stor del av minskningen – nio miljoner ton - har redan<br />
genomförts genom beslut av tidigare regering. Ytterligare<br />
två miljoner ton beräknas minska genom hårdare EU-<br />
regler, främst genom skärpta avgaskrav på personbilar.<br />
Av den reduktion som återstår att göra – nio miljoner ton<br />
– <strong>vi</strong>ll regeringen att 6,7 miljoner ton ”minskas” genom att<br />
köpa utsläppskrediter från andra länder istället för att<br />
minska utsläppen i Sverige. De svenska utsläppen ska<br />
framöver minska med endast 2,3 miljoner ton.<br />
Miljöpartiet anser inte att det är rimligt att räkna in ut-<br />
släppsminskningar i andra länder i det svenska klimatmå-<br />
let. Räknar man bort de 6,7 miljoner ton regeringen <strong>vi</strong>ll<br />
minska i andra länder blir det faktiska svenska målet en-<br />
dast en minskning med 27 procent i Sverige <strong>vi</strong>lket ska<br />
jämföras med det mål som Miljöpartiet tillsammans med<br />
Socialdemokraterna och Vänsterpartiet kommit överens<br />
om som är 45 procent.<br />
Att Sverige inte lever upp till de mål till år 2020 som be-<br />
hövs för att klara vårt lands del av den globala utsläppsre-
duktionen är omoraliskt. Investeringarna i utsläppsreduk-<br />
tioner i utvecklingsländer istället för i Sverige är proble-<br />
matiska. En stor del av CDM-projekten, enligt flera upp-<br />
skattningar en så stor andel som hälften, leder i själva ver-<br />
ket inte till minskade utsläpp utan tvärtom, det innebär<br />
större globala utsläpp än om åtgärder hade <strong>vi</strong>dtagits på<br />
hemmaplan.<br />
Att investera i utsläppsreduktioner utomlands är bra, alla<br />
medel måste användas. Felet ligger i att effekti<strong>vi</strong>teten i de<br />
investeringarna som görs är tveksamma och att de görs<br />
istället för att göra åtgärder <strong>här</strong> hemma som skapar inci-<br />
tament för utveckling i vår egen ekonomi och som ger<br />
tillförlitliga minskningar.<br />
ANDRA PARTIERS POLITIK<br />
Miljöpartiet är det parti som i Sveriges riksdag konsekvent<br />
dri<strong>vi</strong>t klimat- och energifrågorna under lång tid. Under<br />
senare år har allt fler partier slutit upp bakom vår linje,<br />
<strong>vi</strong>lket är glädjande. Fortfarande är det dock långt mellan<br />
ord och handling från de övriga partierna.<br />
Inför riksdagsvalet 2010 har <strong>vi</strong> gjort upp med S och V om<br />
huvuddragen och målen för klimat och energipolitiken. I<br />
<strong>vi</strong>ssa fall skiljer <strong>vi</strong> oss åt. När det gäller <strong>vi</strong>lka typer av<br />
åtgärder som ska <strong>vi</strong>dtas har MP en mer kraftfull politik<br />
kring vad som är möjligt och hur effektiva olika styrmedel<br />
är. Av de rödgröna partierna är Miljöpartiet det parti som<br />
är mest angelägna om att snabbt avveckla kärnkraften.<br />
Genom den rödgröna energiuppgörelsen kan <strong>vi</strong> förhindra<br />
att kärnkraften byggs ut.<br />
De borgerliga partiernas klimatpolitik bygger fortfarande<br />
- 15 -<br />
på att de största utsläppsminskningarna ska ske någon<br />
annanstans. Det är en orealistisk hållning med liten för-<br />
ankring i verkligheten. De stora utsläppen per person sker<br />
i de rika länderna och det är dessa som måste minska sina<br />
utsläpp mest.<br />
HUR VI BEMÖTER MOTARGUMENT<br />
- Kärnkraften är ofarlig<br />
MP: Nej. Uranbrytning är en mycket riskfull verksamhet,<br />
och uranet är också en ändlig energikälla. Det avfall som<br />
kärnkraften ger upphov till måste vara i säkert förvar i<br />
100.000 år – än finns ingen godkänd metod för förvaring<br />
av kärnavfall. Olycksriskerna i kärnkraftverken måste<br />
und<strong>vi</strong>kas med ett mycket omfattande säkerhetsarbete. Vi<br />
har de senaste åren haft allvarliga brister i de svenska<br />
kärnkraftverkens säkerhet och rutiner, <strong>vi</strong>lket har gjort att<br />
flera svenska kärnkraftverk varit avstängda under lång tid.<br />
Kopplingen mellan kärnkraft och kärnvapen är en av de<br />
värsta riskerna. Kärnkraften en olämplig energikälla i en<br />
rad länder med oros<strong>här</strong>dar och odemokratiskt styre.<br />
Miljöpartiet <strong>vi</strong>ll i så snabb takt som det är möjligt, succes-<br />
sivt, avveckla kärnkraften. Vi måste ersätta kärnkraften<br />
med förnybar energi och energieffekti<strong>vi</strong>sering.<br />
- Vi behöver bygga nya svenska kärnkraftverk<br />
för att minska koldioxidutsläppen<br />
MP: Nej. Det finns redan idag tillräckligt med kunskap,<br />
kompetens och teknik för att försörja världen med el och<br />
energi utan att bygga ut kärnkraften. Kärnkraft är dyr, tar<br />
lång tid att bygga och är därför inget alternativ alls om<br />
Tabell 1: beräknad reduktion av växthusgaser mellan 1990 och 2020 för verksamheter<br />
som inte omfattas av EU:s utsläppshandelssystem enligt regeringens förslag (miljoner<br />
ton koldioxidek<strong>vi</strong>valenter)<br />
Utsläppsminskningar mellan 1990 och 2007 ca 4,0<br />
Prognos beslutade nationella åtgärder 2008–2020 ca 5,0<br />
Utvecklade ekonomiska styrmedel ca 2,0<br />
Nationellt genomförande av gemensamma EU-beslut ca 2,0<br />
Reduktion övriga åtgärder ca 0,3<br />
Reduktion genom investeringar i andra EU-länder och flexibla meka- ca 6,7<br />
nismer<br />
Mål 2020 ca 20,0<br />
Källa: En sammanhållen klimat- och energipolitik, regeringskansliet mars 2009, prop<br />
2008/09:162-
man <strong>vi</strong>ll få ner klimatutsläppen före 2020.<br />
I Sverige har nästan all fossil elproduktion avvecklats. Det<br />
finns nästan ingen fossil elproduktion kvar i landet som<br />
nya kärnkraftverk kan ersätta. Att bygga nya kärnkraftverk<br />
i Sverige för att fasa ut tysk eller polsk kärnkraft skulle,<br />
förutom kärnkraftens alla andra nackdelar, dessutom inne-<br />
bära stora överföringsförluster på vägen.<br />
- MP:s politik leder till att Sverige blir fattigt och att indu-<br />
strin jagas ur landet<br />
MP: Tvärt om! Vår politik leder till ett modernare Sverige<br />
som står bättre rustat för framtidens utmaningar. Den in-<br />
dustri som klarar att producera varor och tjänster som be-<br />
hövs i ett samhälle fritt från fossila bränslen är de företag<br />
som kommer att skapa jobb och inkomster i framtiden.<br />
Effektivare energianvändning gör att företagen sänker sina<br />
kostnader och blir mer konkurrenskraftiga.<br />
- Klimatproblemen är en bluff<br />
MP: När <strong>vi</strong> utformar dagens politik ska <strong>vi</strong> självklart luta<br />
oss mot den samlade erfarenhet inom forskning som finns<br />
på klimatområdet. FN:s klimatpanel, IPCC, har som upp-<br />
gift att ta fram utvärderingar av forskningsläget om kli-<br />
matförändringar. Rapporterna är baserade på kvalitets-<br />
granskad forskning som publicerats i internationella, ve-<br />
tenskapliga tidskrifter. Baserat på dessa anser IPCC det<br />
fastslaget att den pågående globala uppvärmningen till<br />
största delen beror på mänsklig verksamhet, den är alltså<br />
antropogen.<br />
Vi kan inte förlita oss på några enskilda skeptiker. Det kan<br />
ju vara så att de som bet<strong>vi</strong>vlar klimathotet har fel. Vore<br />
det inte väldigt synd om <strong>vi</strong> inte hade gjort någonting då?<br />
Vi har inte råd att chansa.<br />
Vad är egentligen <strong>vi</strong>ktigast – att människor ändrar livsstil<br />
eller att politiker tar en massa beslut?<br />
- 16 -<br />
MP: Vi behöver båda delarna. Politiska beslut gör det<br />
möjligt för många människor att bidra till ett bättre klimat.<br />
Det måste vara enkelt att göra rätt. Men samtidigt är det<br />
vårt agerande som människor som får fart på politiken.<br />
Det är en ny folkrörelse på gång. Det handlar om egen<br />
elproduktion i huset, på tomten, på gården eller i bostads-<br />
rättsföreningen. Om <strong>vi</strong> som politiker ger de rätta signaler-<br />
na och styrmedlen. Om <strong>vi</strong> klarar av att göra det enkelt och<br />
praktiskt. Tekniken finns redan. De nya småskaliga och<br />
vertikala <strong>vi</strong>ndsnurrorna är helt tysta. Solceller blir alltmer<br />
effektiva. Det finns redan flera länder som ställer krav på<br />
eldistributörerna att tillhandahålla nettomätare så att den el<br />
man själv producerar automatiskt dras av från räkningen.<br />
Människor <strong>vi</strong>ll vara med och göra sin del i vardagen för<br />
att motverka klimatförändringen. Vi <strong>vi</strong>ll ta fram de verk-<br />
tyg som behövs för att <strong>vi</strong> som människor ska kunna göra<br />
vår del.<br />
LÄS MER<br />
Greenhouse Development Rights:<br />
http://www.ecoequity.org/GDRs/<br />
Programmet för effektivare energianvändning:<br />
http://bit.ly/7RskVh<br />
Rödgrön energimotion: http://bit.ly/6zdtew<br />
Klimatberedningen:<br />
http://www.regeringen.se/sb/d/108/a/99694
BAKGRUND OCH FAKTA<br />
År 2006 bestod drygt 80 procent av jordens energiproduk-<br />
tion av anläggningar som drevs av fossila bränslen1. Inom<br />
transportsrektorn är andelen fossila bränslen ännu högre.<br />
Globalt finns stora skillnader i energianvändningen. Värl-<br />
dens rika länder använder i genomsnitt 25 gånger mer<br />
energi per person än de fattigaste2<br />
All energiproduktion och användning orsakar miljökonse-<br />
kvenser i någon form men skillnaderna är stora. Störst<br />
uppmärksamhet ges idag åt utsläppen av koldioxid och<br />
andra växthusgaser från användningen av olja, kol och<br />
fossil gas (naturgas).<br />
De flesta forskare anser att det går en gräns <strong>vi</strong>d två graders<br />
temperaturhöjning under detta århundrade jämfört med<br />
förindustriella nivåer. Under denna gräns blir effekterna<br />
tydliga och i många avseenden stora, men ändå hanterba-<br />
ra. Över tvågradersgränsen riskerar klimatförändringen att<br />
skena med oöverskådliga effekter för människor och eko-<br />
system. Det finns även ett betydande antal forskare som<br />
menar att utsläppen måste sänkas än mer och att tvågra-<br />
dersmålet är allt för riskabelt.<br />
Utöver påverkan på klimatet orsakar användningen av<br />
fossila bränslen även andra utsläpp med negativa effekter<br />
för människa och miljö<br />
Andra energikällor med allvarlig miljöpåverkan är kärn-<br />
kraft och utbyggnad av vattenkraft. Ingen av dessa är hel-<br />
ler långsiktigt hållbar och kan därför inte ersätta de fossila<br />
bränslena.<br />
För att und<strong>vi</strong>ka en storskalig klimatkatastrof har <strong>vi</strong> nu<br />
knappt tio år på oss att ställa om våra samhällen och<br />
minska utsläppen kraftigt, på fyrtio års sikt ska utsläppen i<br />
stort sett helt ha upphört.<br />
Samtidigt är behovet stort av ekonomisk utveckling i Syd.<br />
Det finns idag över en miljard människor som inte har el,<br />
hundratals miljoner som hungrar och utvecklingsländernas<br />
befolkning kommer de närmaste årtiondena att växa med<br />
över tre miljarder personer.<br />
1<br />
World Energy Outlook 2008, International Energy<br />
Agency (IEA), 2008<br />
2<br />
Making Better Energy Choices, State of the World 2004,<br />
Worldwatch Institute<br />
- 17 -<br />
Att bekämpa fattigdomen och skapa utveckling är svårt<br />
nog i många av dessa länder, men problemet blir än större<br />
när man betänker att ekonomisk utveckling idag är för-<br />
knippat med större energianvändning och större utsläpp av<br />
växthusgaser. Om fattiga länder ska ha en chans att ta sig<br />
ur sin fattigdom måste de – åtminstone på kort sikt – få<br />
släppa ut mer. En konsekvens av detta är att <strong>vi</strong> i de rikare<br />
länderna måste minska våra utsläpp mer än proportionellt<br />
för att skapa utrymme för utveckling i Syd.<br />
Insikten om den akuta situation som mänskligheten och<br />
jorden befinner sig i måste leda till drastisk handling. Poli-<br />
tiker, företagsledare och andra aktörer i samhället måste ta<br />
ansvar för utvecklingen och styra den mot ett hållbart<br />
energi- och transportsystem. För<strong>vi</strong>sso händer redan myck-<br />
et: <strong>vi</strong>ndkraften ökar enormt snabbt, solenergi och andra<br />
former av förnybar energi är på väg mot genombrott, men<br />
ännu händer inte tillräckligt.<br />
Enligt International Energy Agency (IEA) fortsätter de<br />
massiva investeringarna i ut<strong>vi</strong>nning av mer fossila bräns-<br />
len. Idag är investeringarna i fossil energi större än någon-<br />
sin. IEA:s prognoser <strong>vi</strong>sar att ut<strong>vi</strong>nningen – och därmed<br />
även användningen – av fossila bränslen kommer att öka<br />
med 30 procent de närmaste 20 åren. Detta står i skarp<br />
kontrast till den stora internationella enigheten kring att<br />
användningen måste minska kraftigt.
SVERIGE<br />
I Sverige ut<strong>vi</strong>nns energi huvudsakligen från fyra olika<br />
källor: fossila bränslen, vattenkraft, kärnkraft och bio-<br />
bränslen. Vattenkraften och kärnkraften omvandlas till el<br />
medan biobränslen och fossila bränslen till största delen<br />
används till produktion av värme och till transporter.<br />
Ända sedan 1970-talet har Sveriges energianvändning<br />
varit stabil samtidigt som ekonomin har vuxit kraftigt.<br />
Även elanvändningen har stabiliserats sedan 1990-talet.<br />
Ökad förbrukning av el och bränslen är alltså inte en för-<br />
utsättning för att skapa ekonomisk utveckling. I hög grad<br />
beror denna positiva utveckling på att energin används<br />
mer effektivt idag än för trettio år sedan. Samtidigt som<br />
maskiner, bostäder, fordon och industriprocesser blir mer<br />
effektiva, används el också till allt fler saker och dessa två<br />
utvecklingar tar ut varandra.<br />
Men det finns fortfarande en mycket stor potential för att<br />
effekti<strong>vi</strong>sera snabbare så att samhällets totala energibehov<br />
kan minska. Ett hållbart energisystem måste använda<br />
energin så effektivt som möjligt eftersom alla energiresur-<br />
ser är begränsade.<br />
Effekti<strong>vi</strong>sering<br />
Sveriges energitillförsel per källa<br />
Biobränslen<br />
Kärnkraft<br />
Vatten<br />
Fossil<br />
I Sverige används energin idag ofta mycket slösaktigt och<br />
på ett ineffektivt sätt. 45 procent av alla småhus värms<br />
fortfarande med el, trots att elen skulle vara mer effektiv<br />
inom andra användningsområden. Svenska hus är ofta<br />
också otillräckligt isolerade. Stor effekti<strong>vi</strong>seringspotential<br />
- 18 -<br />
finns till exempel i många flerfamiljshus som byggdes<br />
under 1960- och 70-talen, de så kallade miljonprogram-<br />
men.<br />
Andra exempel är att de apparater och den utrustning <strong>vi</strong><br />
använder i hushåll och på arbetsplatser kan bli betydligt<br />
effektivare. Även i industrin finns stora möjligheter att<br />
spara energi. Energimyndigheten och Energieffekti<strong>vi</strong>se-<br />
ringsutredningen har <strong>vi</strong>sat att industrin kan minska sin<br />
energianvändning kraftigt enbart genom att använda direkt<br />
lönsamma investeringar.<br />
Stor potential finns också inom transportsektorn. Genom<br />
Fakta:<br />
Under 2007 användes 404 TWh energi i Sverige.<br />
Av detta gick 40 procent till industri, 25 procent<br />
till bostäder och ser<strong>vi</strong>ce medan 25 procent an-<br />
vändes i transportsektorn.<br />
132 TWh användes i form av el, 47 TWh i form av<br />
fjärrvärme, 157 TWh som fossila bränslen, och<br />
66 TWh biobränslen.<br />
Elproduktionen skedde med 45 procent vattenk-<br />
raft, 44 procent kärnkraft, tio procent biobrän-<br />
slen och en procent <strong>vi</strong>ndkraft.<br />
att utveckla kollektivtrafiken och öka andelen resor som<br />
sker med buss, järnväg, cykel och gång kan energianvänd-<br />
ningen minska, framför allt i städerna och mellan städer.<br />
Stora mängder godstransporter kan också föras över från<br />
lastbil till järnväg och personbilarna kan effekti<strong>vi</strong>seras. Ur<br />
klimatsynpunkt är också transportsektorn den mest ange-<br />
lägna eftersom utsläppen av växthusgaser från denna sek-<br />
tor ökar kraftigt.<br />
Potentialen för effekti<strong>vi</strong>sering i Sverige utreddes år 2007-<br />
2008 av Energieffekti<strong>vi</strong>tetsutredningen3. I denna konstate-<br />
rades att det är möjligt att effekti<strong>vi</strong>sera bort användningen<br />
av 50 TWh energi fram till 2016 med åtgärder som är lön-<br />
samma med de styrmedel som finns idag, men trots detta<br />
3 SOU 2008:110
inte genomförts. Dessutom kan ytterligare 35 TWh effek-<br />
tiveras genom att införa nya styrmedel.<br />
Elöverskott<br />
Sverige har de senaste åren haft en någorlunda balans mel-<br />
lan förbrukning och produktion av el. Vissa år har för-<br />
brukningen varit större än den inhemska produktionen<br />
<strong>vi</strong>lket har skapat en liten elimport. Prognoser från både<br />
Energimyndigheten och Svensk Energi <strong>vi</strong>sar dock att Sve-<br />
riges produktion av el nu ökar kraftigt, framför allt från<br />
<strong>vi</strong>ndkraft och biobränslen, och att det därför uppstår ett<br />
stort överskott av el. Denna situation väntas bestå åtmin-<br />
stone till år 2025. Redan år 2015 väntas överskottet av el<br />
uppgå till 20 TWh, ungefär en tredjedel av kärnkraftens<br />
produktion.<br />
Klimat<br />
Sverige har <strong>vi</strong>d en internationell jämförelse en hög andel<br />
förnybar energi, cirka 40 procent, och en hög andel kärn-<br />
kraft. Tillsammans innebär det att de fossila bränslena står<br />
för mindre än hälften av energitillförseln (i många andra<br />
europeiska länder står fossila bränslen för nästan hela<br />
energitillförseln).<br />
Sveriges utsläpp av växthusgaser uppgår för närvarande<br />
till cirka 64 miljoner ton koldioxid per år. I ett globalt<br />
sammanhang är detta naturligt<strong>vi</strong>s bara en liten andel av<br />
utsläppen, <strong>vi</strong>lket beror på att Sveriges befolkning är en<br />
liten del av helheten. Räknat per person är emellertid ut-<br />
släppen stora, över sju ton per person och år, och då ingår<br />
inte utsläpp från utrikes transporter, främst flyg, eller ut-<br />
släpp som skapas i andra länder genom svensk import. Om<br />
även dessa räknades in skulle siffran vara betydligt högre,<br />
kanske dubbelt så hög. Som jämförelse är det mer än dub-<br />
belt så mycket som en kines skapar och sex gånger mer än<br />
en genomsnittlig indier ger upphov till. Som jämförelse<br />
kan även nämnas att ett ton per person anses vara gränsen<br />
för vad planeten tål.<br />
Av Sveriges totala klimatpåverkan genom utsläpp i Sveri-<br />
ge orsakas grovt räknat en tredjedel vardera av bostäder<br />
och ser<strong>vi</strong>ce, industrin samt från transporter. Inom alla om-<br />
råden utom transporter har utsläppen minskat. I transport-<br />
sektorn är trenden den motsatta, utsläppen ökar kraftigt,<br />
framför allt vad gäller flyg och godstransporter.<br />
- 19 -<br />
INTERNATIONELL POLITIK<br />
I slutet av 1990-talet antogs ett protokoll under FN:s kli-<br />
matkonvention – Kyotoprotokollet - <strong>vi</strong>lket ställer <strong>vi</strong>ssa<br />
krav på utsläppsminskningar för rikare länder under en<br />
första åtagandeperiod mellan 2008 och 2012. Förhand-<br />
lingarna för att förlänga protokollet med krav för en andra<br />
period var tänkta att nå en överenskommelse i Köpenhamn<br />
i december 2009. Men mötet slutade med att inget bindan-<br />
de avtal kunde nås. Förhandlingarna går nu <strong>vi</strong>dare inför<br />
nästa klimatmöte i Mexico City i december 2010. Mötet<br />
kommer att förberedas <strong>vi</strong>d ett möte i Bonn i mitten av<br />
2010.<br />
Sedan Kyotoprotokollet antogs har EU steg<strong>vi</strong>s utvecklat<br />
en klimatpolitik. EU:s åtagande som gäller nu är att mins-<br />
ka utsläppen med 20 procent mellan år 1990 och år 2020.<br />
En av de <strong>vi</strong>ktigaste delarna är handeln med utsläppsrätter,<br />
European Union Emission Trading System, EU ETS. Sy-<br />
stemet innebär att myndigheter sätter ett tak för hur stora<br />
utsläppen får vara inom de företag som ingår i systemet<br />
och sedan delar ut utsläppsrätter till aktörerna. Över<br />
10 000 företag inom EU, främst industrier, omfattas av<br />
handeln och de kallas för den handlande sektorn. De som<br />
<strong>vi</strong>ll släppa ut mer måste då köpa rättigheter från andra,<br />
medan de som minskar sina utsläpp kan sälja sina rättighe-<br />
ter.<br />
ETS infördes år 2005 och anges i handelsperioder. Den<br />
första perioden varade endast till och med år 2007, den<br />
andra perioden sträcker sig fram till år 2012 och nästa ska<br />
gälla från 2013 till 2020. Tanken är att taket för utsläppen<br />
ska sänkas kontinuerligt.<br />
EU-kommissionen har också arbetat med en bredare kli-<br />
matstrategi de senaste åren, det så kallade Klimat- och<br />
energipaketet, som innehåller en rad mål och direktiv<br />
inom olika områden såsom utsläppsminskningar, utbygg-<br />
nad av förnybar energi och energieffekti<strong>vi</strong>sering. Däri<br />
ingå även en översyn av ETS. Paketet antogs av EU-<br />
parlamentet och EU:s ministerråd i december 2009 och<br />
ställer krav på medlemsländerna, främst fram till år 2020.<br />
Direktivens mål och strategier ska nu omsättas i politisk<br />
handling i medlemsländerna.
MILJÖPARTIETS TRAFIK- OCH KLIM ATPOLITIK<br />
Miljöpartiet de gröna anser att det överordnade målet<br />
för transportsektorns klimatarbete är att den största<br />
delen av alla transporter, både av människor och gods,<br />
ska ske <strong>vi</strong>a klimatvänliga och effektiva färdmedel så-<br />
som gång, cykel, kollektivtrafik, tåg och sjöfart istället<br />
för med bil- och flygtrafik.<br />
För att klara detta mål menar <strong>vi</strong> att kapaciteten på järn-<br />
väg måste öka med minst 50 procent till år 2020,. Ut-<br />
byggnaden av järnväg måste prioriteras framför dyra<br />
vägbyggen. Samtidigt <strong>vi</strong>ll <strong>vi</strong> införa en kilometerskatt<br />
för den tunga lastbilstrafiken för att göra det mer lön-<br />
samt att transportera gods på järnväg. Vi <strong>vi</strong>ll också<br />
göra omfattande statliga investeringar i kollektivtrafik<br />
på spår i våra största städer. Utöver detta <strong>vi</strong>ll Miljöpar-<br />
tiet påskynda bygget av höghastighetsjärnväg i södra<br />
Sverige och införa en skatt på flyget. Vi <strong>vi</strong>ll öka pro-<br />
duktionen av biogas kraftigt och ta bort subventioner<br />
för flyglinjer och flygplatser i södra Sverige. Vi <strong>vi</strong>ll<br />
också ha ett moratorium mot byggandet av fler externa<br />
köpcentra och nya motorvägar. Dessutom <strong>vi</strong>ll <strong>vi</strong> införa<br />
trängselavgifter i storstäderna.<br />
För att minska klimatpåverkan från trafiken behöver<br />
bilar, bussar och lastbilar köras på förnybara drivme-<br />
del. Vägverket bedömer att en femtedel av de fossila<br />
bränslena i transportsekorn kan ersättas med förnybara<br />
drivmedel. Det är bra, men inte tillräckligt. Det behövs<br />
också en övergång till transportlösningar som är ener-<br />
gieffektiva och som leder till att minska den totala<br />
energianvändningen från trafiken.<br />
Det finns två huvudstrategier för att minska klimatpå-<br />
verkan från transporterna:<br />
Åtgärder som reglerar trafikvolymen främst genom<br />
ekonomiska styrmedel.<br />
2) Satsa på investeringar som är nödvändiga för att<br />
möjliggöra alternativen till den klimatstörande trafiken.<br />
Det innebär att inte en krona till ska investeras i nya<br />
vägar som ökar kapaciteten för klimatförstörande tra-<br />
fik, som nya motorvägar eller flygplatser. Istället be-<br />
- 20 -<br />
hövs investeringar i klimatsmart infrastruktur som ex-<br />
empel<strong>vi</strong>s utbyggda banor till tåg och spårvagn samt<br />
gång- och cykelbanor.<br />
Det krävs omfattande insatser för att åtgärda den kapa-<br />
citetsbrist som idag finns på järnvägen, till exempel<br />
genom dubbelspår, förbigångsspår och höghastighets-<br />
banor. För att minska utsläppen av växthusgaser nog<br />
snabbt måste <strong>vi</strong> satsa på ökad busstrafik samtidigt. Det-<br />
samma gäller sjöfarten, som har stor kapacitet och är<br />
mycket energieffektiv för transport av gods <strong>vi</strong>d låga<br />
hastigheter. Vattnet och hamnarna är dess infrastruktur,<br />
och sjöfarten har redan nu stor kapacitet för att ta över<br />
godstransporter från vägarna.<br />
ABC OM MILJÖPARTIETS TRAFIKPOLI-<br />
TISKA KRAV<br />
Bilar och miljöbilsutvecklingen<br />
För att minska trafikens klimatpåverkan är det nödvän-<br />
digt att använda flera olika metoder. Miljöpartiet <strong>vi</strong>ll<br />
stimulera utvecklingen av bränslesnålare fordon och<br />
satsa på förnybara drivmedel och andra former av tek-<br />
nisk utveckling som minskar bilarnas klimatpåverkan.<br />
Parallellt <strong>vi</strong>ll <strong>vi</strong> jobba för en överflyttning av trafiken<br />
från väg till järnväg och sjöfart. Det ena kan inte ute-<br />
sluta det andra. Det är inte minst <strong>vi</strong>ktigt att bygga ut<br />
infrastruktur och stimulera försäljning av bilar och<br />
andra fordon som drivs med biogas.<br />
Vi <strong>vi</strong>ll skärpa definitionen av vad en miljöbil är och<br />
göra den enhetlig. Vi <strong>vi</strong>ll stimulera utvecklingen av<br />
bränslesnålare bilar genom att införa en försäljningsav-<br />
gift på nya bilar som gör att bilar som drar mycket<br />
bränsle får betala en avgift och bränslesnåla bilar får en<br />
premie. Vi <strong>vi</strong>ll också sätta igång ett stort nationellt bio-<br />
gasprogram med målet att varje kommun ska ha en<br />
biogasmack senast 2020.<br />
Vi tror på den tekniska utvecklingen och <strong>vi</strong>ll använda<br />
kraftiga styrmedel för att stimulera såväl utveckling<br />
som kommersialisering av den. Men man kan inte för
den skull inteckna framtida teknikutveckling genom att<br />
hävda att de nya vägarna byggs för bilar som inte släp-<br />
per ut något. Ökad trafik kommer alltid att medföra<br />
ökad miljöpåverkan från trafiken.<br />
Cykling och gång<br />
De två bästa sätten att förflytta sig kortare sträckor är<br />
genom att gå eller cykla. Fler och fler, inte minst i stor-<br />
städerna, tar också steget från att dagligen användabi-<br />
len till cykla för att de upptäcker fördelarna - för hälsa,<br />
miljö och plånbok. Det ger en positiv miljö- och kli-<br />
mateffekt, men har också stora positiva effekter ur häl-<br />
sosynpunkt. Miljöpartiet anser att staten bör ta ett stör-<br />
re ansvar för att uppmuntra till ökad cykling. Staten bör<br />
därför anslå 12 miljarder kronor år 2010-2021 för inve-<br />
steringar i säkra gång- och cykelvägar i det statliga<br />
vägnätet, samt ett 50-procentigt bidrag till kommuner-<br />
na för att öka cyklingens andel av persontransporterna.<br />
Flygbränsleskatt<br />
Sverige måste vara pådrivande för att en beskattning av<br />
flygbränsle internationellt, både i FN:s klimatförhand-<br />
lingar och i andra relevanta sammanhang. En beskatt-<br />
ning av flygbränslet är betydligt mer effektivt för att<br />
minska flygets klimatpåverkan än att flyget inkluderas i<br />
EU:s handelssystem med utsläppsrätter. Förslaget om<br />
att föra in flygtrafiken i utsläppshandeln är extremt<br />
fördelaktigt för luftfarten, eftersom nuvarande priser på<br />
utsläppsrätter är alldeles för låga för att ge någon större<br />
styrande effekt på luftfarten. Det troliga scenariot är<br />
snarare att flyget fortsätter att expandera men köper<br />
upp utsläppsrätter från konkurrensutsatt industri. Om<br />
flyget inkluderas i utsläppshandeln kommer det ändå<br />
att krävas nationella beskattningar, baserad på förbruk-<br />
ningen av flygbränsle, så länge inte flygets utsläpps-<br />
handel sker i en egen bubbla.<br />
Miljöpartiet drev under förra mandatperioden igenom<br />
en skatt på flygresor. Målet var att utforma skatten som<br />
en koldioxidskatt på flygbränsle. Av praktiska och ju-<br />
ridiska skäl var detta inte möjligt att genomföra då. I<br />
stället utformades en tillfällig skatt per passagerare om<br />
100 kronor för en enkel resa inom Europa och 200 kro-<br />
nor för resor utanför Europa. Denna skatt beräknades<br />
av Statens institut för kommunikationsanalys (SIKA)<br />
minska utsläppen med 100 000 ton koldioxid per år.<br />
Skatten avskaffades av den nuvarande regeringen strax<br />
- 21 -<br />
efter valet 2006. Fram till att koldioxidskatt och energi-<br />
skatt kan införas på flyget menar <strong>vi</strong> att en tillfällig skatt<br />
bör införas som ger motsvarande priseffekt för konsu-<br />
menten. Vårt förslag innebär 300 kronor/passagerare i<br />
flygskatt för enkel resa inrikes och i Europa och 600<br />
kronor/passagerare för enkel resa utanför Europa4.<br />
Flygresor och successiv avveckling av<br />
stöd till flygplatser<br />
Miljöpartiet <strong>vi</strong>ll minska anslaget för driftbidrag till icke<br />
statliga flygplatser. Orter som har tåg- eller bussförbin-<br />
delse till Stockholms Central och där resan är tre tim-<br />
mar eller kortare ska inte få bidrag alls. Vi föreslår en<br />
successiv avvecklingsplan för driftbidraget till icke<br />
statliga flygplatser, samt att Rikstrafikens Trafikavtal<br />
som går till att upphandla flygresor ska avvecklas efter<br />
samma principer.<br />
Fördubblad kapacitet på järnvägen<br />
Miljöpartiet <strong>vi</strong>ll på sikt fördubbla kapaciteten på järn-<br />
vägen. I ett första steg <strong>vi</strong>ll <strong>vi</strong> öka den med 50 procent<br />
till 2020. Det är en <strong>vi</strong>ktig del i att flytta över mer gods-<br />
och persontrafik från bil och lastbil till den klimatsmar-<br />
ta järnvägen. Miljöpartiet beräknar att planeringsramen<br />
för övriga spårinvesteringar under perioden 2010-2021<br />
bör uppgå till totalt 188 miljarder kronor. Vilket efter<br />
en upptrappning 2010 och 2011 innebär en invester-<br />
ingstakt på 16 miljarder kronor per år under 2012-<br />
2021. Av planeringsramen <strong>vi</strong>ll <strong>vi</strong> avsätta 20 miljarder<br />
kronor för statsbidrag till investeringar i byggande av<br />
spårvägar i större städer samt åtta miljarder kronor för<br />
statsbidrag till inköp av tåg och spårvagnar.<br />
Höghastighetståg<br />
Miljöpartiet föreslår en utbyggnad av höghastighetsba-<br />
nor i Sverige för att förbättra kommunikationerna och<br />
successivt göra inrikesflyget onödigt. Europakorridoren<br />
är samlingsnamnet på de höghastighetsbanor som ut-<br />
retts i Sverige. De nuvarande järnvägarna från Stock-<br />
holm till västra och södra Sverige, Västra och Södra<br />
stambanorna, är idag nästan fullbelagda av dagens<br />
järnvägstrafik. Det finns i dag små möjligheter att läg-<br />
ga in fler persontåg under dagtid på banorna och även<br />
4 (Mer info: Miljöpartiets Motion till riksdagen<br />
2009/10:mp401, Ett modernt grönt Sverige efter krisen<br />
- Miljöpartiet de, grönas budgetmotion för 2010, s 93)
kapaciteten för ytterligare godståg är starkt begränsad.<br />
Ett <strong>vi</strong>ktigt skäl till begränsningen är att banorna idag<br />
måste utnyttjas för all slags trafik, både långsam regio-<br />
nal persontågstrafik, godstrafik och snabb interregional<br />
trafik. För att kunna öka gods- och persontrafik på<br />
järnvägen i framtiden behövs således nya spår mellan<br />
Sveriges storstadsområden.<br />
Ett <strong>vi</strong>ktigt syfte är att järnvägen ska kunna konkurrera<br />
med flyget på berörda sträckor. De nya höghastighets-<br />
banorna ska också <strong>vi</strong>a Danmark kopplas ihop med det<br />
europeiska höghastighetsnätet för att stärka järnvägens<br />
konkurrenskraft även för resor till Europa.<br />
Utöver nya höghastighetsspår behövs en upprustning<br />
av befintliga stambanor liksom av det regionala järn-<br />
vägsnät som finns fint förgrenat över stora delar av<br />
Sverige. I de större städerna bör nya spår anläggas för<br />
att kunna erbjuda modern spårvagnstrafik. Höghastig-<br />
hetstågen ska inte få ta medel i anspråk från andra <strong>vi</strong>k-<br />
tiga spårprojekt. Det är fullt möjligt om Förbifart<br />
Stockholm och andra otidsenliga motorvägsprojekt<br />
stryks från planerna.<br />
Kilometerskatt<br />
Ett effektivt sätt att minska klimatpåverkan från gods-<br />
trafiken är att införa kilometerskatt för tung trafik. Ett<br />
flertal länder inom EU har infört eller beslutat att införa<br />
sådana system, till exempel Tyskland, Schweiz, Tjeck-<br />
ien och Holland. SIKA5 anser att en skatt i storleks-<br />
ordningen en krona per kilometer skulle leda till 10<br />
procents minskning av trafikarbetet med lastbil och att<br />
utsläppen av koldioxid skulle minska i motsvarande<br />
grad, 400 000 ton på årsbasis. Skatten blir ett <strong>vi</strong>ktigt<br />
styrmedel för att föra över lastbilstrafiken till järnväg,<br />
men också för att lastbilarna inte ska gå tomma i så stor<br />
utsträckning som nu.. Miljöpartiet anser att en kilome-<br />
terskatt ska införas på tunga lastbilstransporter med<br />
geografisk differentiering. Skatten bör uppgå till i ge-<br />
nomsnitt två kronor per kilometer och införas från den<br />
1 januari 2012.<br />
Klimatsmart samhällsplanering<br />
Att på kommunal och regional nivå ha en samhällspla-<br />
nering som utgår utifrån att klimatpåverkan ska bli så<br />
låg som möjligt är avgörande för att nå klimatmålen.<br />
5 Kilometerskatt för lastbilar, 2007:2, SIKA 2007<br />
- 22 -<br />
Vägverket bedömer i sin Klimatstrategi för Vägtrans-<br />
portsektorn att en stor del av utsläppsminskningarna<br />
kan ske genom en transportsnål bebyggelsestruktur och<br />
hållbar planering av transportsektorn, i synnerhet på<br />
längre sikt6.<br />
I städerna är <strong>vi</strong>ktiga åtgärder till exempel att nybyg-<br />
gande sker i anslutning till gamla eller nya kollektivtra-<br />
fikstråk och att förtätning av städerna görs på övergiv-<br />
na industriområden eller gamla parkeringsplatser istäl-<br />
let för på gröna marker. Bättre framkomlighet för kol-<br />
lektivtrafik och cykel kan skapas genom att exempel<strong>vi</strong>s<br />
parkeringsplatser tas bort. En fortsatt spridning av be-<br />
byggelse (urban sprawl) leder till att det blir allt svårare<br />
att försörja den med kollektivtrafik och därmed skapas<br />
ett ännu större bilberoende. Ett aktuellt exempel är<br />
Förbifart Stockholm som, om den byggs, kommer att<br />
leda till en utglesning av bebyggelsen i Stockholmsre-<br />
gionen, med ökad klimatpåverkan som följd.<br />
På landsbygden, liksom i staden, är hållbar samhälls-<br />
planering avgörande för en minskad klimatpåverkan.<br />
Att det finns skola, dagligvaruhandel och annan ser<strong>vi</strong>ce<br />
i kransorter till städerna är till exempel avgörande för<br />
att minska bilberoendet. En stor del av samhällsplane-<br />
ringen avgörs på regional och kommunal nivå, till ex-<br />
empel i regionala utvecklingsplaner för bebyggelse och<br />
infrastruktur samt i kommunala översiktsplaner. Det är<br />
avgörande att kollektivtrafiken finns med som en förut-<br />
sättning redan från början i planeringen, och inte kom-<br />
mer in i ett senare skede då risken finns att den över-<br />
gripande strukturen i grunden redan anpassats efter<br />
bilen.<br />
Klimatmålsstyrd koldioxidskatt<br />
Forskning har <strong>vi</strong>sat att koldioxidskatten är det enskilt<br />
<strong>vi</strong>ktigaste styrmedlet för att minska klimatpåverkan.<br />
Världens utsläpp av koldioxid är cirka fem procent<br />
lägre tack vare Europas bensinskatter, än vad de skulle<br />
ha varit utan dem. Miljöpartiet <strong>vi</strong>ll ha en koldioxidbe-<br />
skattning som leder till att de klimatpolitiska målen<br />
nås. Det ger tydliga signaler om allvaret i klimatambi-<br />
tionerna till marknadens aktörer, <strong>vi</strong>lket minskar osä-<br />
kerheten i klimatinvesteringar7. Med en <strong>vi</strong>ss regelbun-<br />
6 Miljövårdsberedningens promemoria 2006:2, Strategi<br />
för minskat transportberoende, s 20<br />
7 Mer info: Klimat och kollektivtrafik 2008/09:mp852.
denhet bör de faktiska utsläppen stämmas av mot kli-<br />
matmålen, om dessa inte verkar nås bör skatten höjas,<br />
om <strong>vi</strong> ligger över målet bör skatten sänkas i motsva-<br />
rande mån.<br />
Klimat- och konjunktursatsning med<br />
snabba resultat<br />
Miljöpartiet presenterade i budgeten för 2010 en kli-<br />
mat- och konjunktursatsning som innehåller ett antal<br />
åtgärder både för att förbättra järnvägens förutsättning-<br />
ar att ta marknadsandelar från flyg och lastbil samt för<br />
att bidra till arbetstillfällen under lågkonjunkturen.<br />
Åtgärderna går att initiera snabbt och är en blandning<br />
av återinvesteringar och nyinvesteringar och de bidrar<br />
bland annat till att höja kapaciteten och hastigheterna<br />
på järnvägen. Miljöpartiet föreslår bland annat åtgärder<br />
för att skapa bättre förutsättningar för gods- och per-<br />
sontrafiken (exempel: Värmlandsbanan; Kil-Karlstad-<br />
Laxå) och ombyggnad av bangårdar (exempel: bangår-<br />
den i Växjö möjliggör Krösatågstrafik; Hässleholm-<br />
Växjö och/eller Nässjö-Växjö). Sammantaget blir det<br />
investeringar på närmare nio miljarder kronor under en<br />
treårsperiod.<br />
Kollektivtrafiken<br />
Ur klimatsynpunkt är det <strong>vi</strong>ktigast att <strong>vi</strong>dareutveckla<br />
och bygga ut den kortväga kollektivtrafiken i städer<br />
och befolkningstäta regioner, eftersom de stora flödena<br />
av transporter koncentreras dit. Fler ska helt enkelt<br />
kunna pendla med bussen, spårvagnen eller pendeltåget<br />
till jobbet. För att fördubbla kollektivtrafikens mark-<br />
nadsandel till år 2020, från 20 till 40 procent, är det<br />
mest effektivt att göra de flesta satsningarna i medel-<br />
stora och stora städer. Målet är fullt realistiskt om kol-<br />
lektivtrafikens konkurrensförmåga prioriteras. Ett kon-<br />
kret exempel är att ge bussen prioritet framför bilen,<br />
genom att gator i städerna som är 12 meter eller breda-<br />
re har en bussfil, för att kollektivtrafiken ska komma<br />
fram snabbare och bli mer tillförlitlig.<br />
Miljöpartiet föreslår att Vägverket ges i uppdrag att<br />
avsätta 12 miljarder kronor under planeringsperioden<br />
2010-2021 till åtgärder som ökar kollektivtrafikens<br />
andel av persontransporterna.<br />
- 23 -<br />
Spårvagn<br />
Spårvägen har stora fördelar genom låg energiförbruk-<br />
ning, stor kapacitet och stor attrakti<strong>vi</strong>tet i stadsmiljön.<br />
Miljöpartiet föreslår en stor satsning på utbyggnad av<br />
lokal spårtrafik i större städer den närmaste 15-<br />
årsperioden. Satsningen omfattar:<br />
Ett nytt statsbidrag till byggande av spårvägar införs<br />
med totalt 24 miljarder kronor under 15 år.<br />
En ny ansvarsfördelning där staten genom Banverket<br />
tar ett delansvar för stimulans till och finansiering av<br />
spårtrafik i ett tiotal av Sveriges största städer.<br />
Banverket ges i uppgift att vara ett nationellt kompe-<br />
tenscenter som aktivt inspirerar städer att anlägga lokal<br />
spårtrafik samt fördelar statsbidrag till utbyggnaden.<br />
Bidragen till tåg och spårvagn, så kallat rullande mate-<br />
riel, höjs kraftigt.<br />
Genom satsningen beräknas 25-30 spårvägsprojekt i<br />
cirka tio städer till en total kostnad av 50-60 miljarder<br />
kronor kunna genomföras de närmaste 15 åren.<br />
Trängselskatter i Stockholm, Göteborg<br />
och Malmö<br />
Intäkterna från trängselskatterna i Stockholm bör an-<br />
vändas för att förbättra kollektivtrafiken, inte för att<br />
finansiera utbyggnad av nya vägar. Dessutom <strong>vi</strong>ll <strong>vi</strong> att<br />
det införs trängselskatter i Göteborg och Malmö. En<br />
lagändring bör också genomföras som gör det möjligt<br />
för alla kommuner som ska kunna ta beslut om att infö-<br />
ra trängselavgifter utan att behöva gå <strong>vi</strong>a riksdagsbe-<br />
slut, <strong>vi</strong>lket krävs idag.<br />
REGERINGENS POLITIK<br />
Trots vackra formuleringar om hållbara städer och ef-<br />
fekti<strong>vi</strong>sering av resandet satsar regeringen tiotals mil-<br />
jarder på motsatsen, på vägar som kommer att öka bil-<br />
beroendet och göra det svårare att försörja städer med<br />
bärkraftig kollektivtrafik.<br />
Mer pengar till nya motorvägar – mind-<br />
re till järnvägen<br />
Den fördelningsprincip som användes under förra<br />
mandatperioden, och som skulle gälla för hela plane-
ingsperioden fram till 2015, innebar att dubbelt så<br />
mycket pengar skulle gå till järnväg som till vägar.<br />
Denna principen (2:1) har nuvarande regering avskaf-<br />
fat. Inför åtgärdsplaneringen av den nationella planen<br />
för nya investeringar i infrastruktur 2010-2021 har<br />
regeringen beslutat att minst 50 procent av pengarna<br />
ska gå till nya vägar. Det är en princip som lägger<br />
krokben för en effektiv klimatpolitik. Över 71<br />
järnvägssträckningar har lagts på is i brist på anslag på<br />
grund av den nuvarande regeringens politik.<br />
Trängselintäkter till klimatvärstingen<br />
Förbifart Stockholm<br />
Den moderatledda regeringen beslutade hösten 2006 att<br />
intäkterna från trängselskatten ska gå till att bygga nya<br />
klimatförstörande motorvägar, däribland Förbifart<br />
Stockholm. För Miljöpartiet är det självklart att det<br />
överskottet från trängselskatten i Stockholm istället ska<br />
användas till investeringar och underhåll i regionens<br />
kollektivtrafik.<br />
Flyget subventioneras<br />
Ett av de första besluten den nuvarande regeringen tog<br />
när de kom till makten var att slopa flygskatten. Flyget<br />
är det mest klimatpåverkande transportslaget och oro-<br />
väckande nog fortsätter det att öka. Detta beror del<strong>vi</strong>s<br />
på att flyget är subventionerat genom att det inte belas-<br />
tas med någon koldioxidskatt. Den tidigare regeringen<br />
förslag på flygskatt var ett sätt att åtgärda detta och<br />
minska flygets klimatpåverkan. Den borgerliga allian-<br />
sen ger istället flygindustrin signalen att flyget inte ska<br />
påverkas.<br />
Avreglering försämrar tågtrafiken<br />
Regeringens avreglering av tågtrafiken har försämrat<br />
förutsättningarna för att driva en järnvägspolitik med<br />
klimatnytta som huvudfokus. Sverige blir det enda lan-<br />
det i Europa med en helt avreglerad järnvägsmarknad.<br />
Fler lastbilar på vägarna<br />
Regeringen agerar för att gynna lastbiltrafiken på flera<br />
sätt. Det största misstaget är att de inte agerat för att<br />
införa en kilometerskatt för tunga fordon, trots att Kli-<br />
matberedningen enades om ett införande senast år<br />
2011.<br />
- 24 -<br />
Klimatfientlig politik i EU<br />
Nuvarande regering har på ett flertal sätt motverkat<br />
minskad klimatpåverkan inom EU, både genom att<br />
motverka smarta klimatåtgärder och genom att agera<br />
för lättnader till exempel flyget. Några exempel:<br />
Regeringen är pådrivande för att Sverige ska få använ-<br />
da ännu längre lastbilar, trots att <strong>vi</strong> redan har ett undan-<br />
tag från EU med tillåtelse om längre lastbilar. Längre<br />
lastbilar ger möjlighet att transportera mer gods på väg<br />
per lastbil, <strong>vi</strong>lket i sin tur gör att järnvägens konkur-<br />
renskraft missgynnas.<br />
Regeringen har aktivt arbetat mot införandet av kilo-<br />
meterskatt i Danmark, med hän<strong>vi</strong>sning till att den tunga<br />
trafiken inte får missgynnas.<br />
Regeringen har dri<strong>vi</strong>t på för att avreglera flygtrafiken i<br />
det så kallade OpenSkies-avtalet, ett flygavtal mellan<br />
USA och EU. Det nya flygavtalet väntas leda till 25<br />
miljoner fler passagerare och därmed till att flygpla-<br />
nens utsläpp av växthusgaser ökar med 3,5 miljoner<br />
ton. Det motsvarar ungefär fem procent av Sveriges<br />
samlade utsläpp.<br />
Regeringen har motarbetat hårdare krav på bilars ut-<br />
släpp i EU. Resultatet blev ett urvattnat dokument, som<br />
ställer helt otillräckliga krav på bilindustrin. Regering-<br />
ens agerande har pinsamma kopplingar till den svenska<br />
bilindustrins produktion av energislukande bilar.<br />
Hur <strong>vi</strong> bemöter motargument<br />
- Miljöpartiets straffbeskattar bilisterna. Kommer Mil-<br />
jöpartiet att göra så att Sverige stannar?<br />
- MP: Att minska klimatpåverkan från trafiken innebär<br />
inte att alla transporter ska avstanna. Vi <strong>vi</strong>ll satsa på<br />
smarta transporter för både miljö och människor. Skat-<br />
terna på bensin och diesel är nödvändiga som styrme-<br />
del för att resmönstren ska ändras. Genom politiska<br />
beslut ska fler människor kunna pendla till jobbet och<br />
resa med transportslag som har lägre klimatpåverkan.<br />
Miljöpartiet <strong>vi</strong>ll också bygga ett mer transportsnålt<br />
samhälle genom en samhällsplanering som utgår ifrån<br />
att klimatpåverkan ska bli så liten som möjligt. Det<br />
handlar till exempel om att bygga nya bostäder i kol-<br />
lektivtrafiktäta stråk.
- Varför <strong>vi</strong>ll MP satsa på spårvägar som kräver dyra<br />
investeringar som bussar inte behöver?<br />
För att göra kollektivtrafiken mer populär behöver den<br />
vara attraktiv, snabb och ha en stor kapacitet så att<br />
många passagerare ryms och så att trängsel inte upp-<br />
står. Spårvagnen har många fördelar framför bussen.<br />
Den är energieffektiv, eftersom den går på räls. Man<br />
säger också att spårvagn strukturerar staden – det inne-<br />
bär att det blir tydligt var kollektivtrafiken är dragen –<br />
<strong>vi</strong>lket underlättar för en transportsnål stadsplanering.<br />
Det är inget fel på bussar. Många spårvägslinjer kom-<br />
mer att ersätta busstrafik som finns i dag, men med<br />
tätare avgångar och bättre komfort. Anslutande busstra-<br />
fik måste knytas ihop i knutpunkter med spårvägen.<br />
- Högt bensinpris slår mot dem som åker bil på lands-<br />
bygden. Hur ska det gå för låginkomsttagare på lands-<br />
bygden som <strong>vi</strong>ll ta sig till jobbet?<br />
- MP: Självklart ska det finnas möjlighet att bo på<br />
landsbygden. Om det är någonstans bilen behövs så är<br />
det där. Men koldioxidskatten är ett trubbigt verktyg<br />
för att kompensera låginkomsttagare. Dess <strong>vi</strong>ktigaste-<br />
funktion är att minska klimatpåverkan. Det finns andra<br />
styrmedel, i form av skatter och överföringar , som på<br />
ett mer träffsäkert sätt kompenserar de hushåll som har<br />
det knapert. Därtill behövs fler klimatverktyg parallellt<br />
med en höjd koldioxidskatt.<br />
Det finns självklart möjligheter att minska bilresandet<br />
även på landsbygden. Framför allt handlar det om att<br />
lanthandlar, skolor och andra samhälleliga funktioner<br />
ska finnas nära till hands även där, men det krävs också<br />
att man planerar sina transporter. Etableringen av ex-<br />
terna köpcentra utarmar möjligheter för lanthandlar att<br />
överleva <strong>vi</strong>lket är mycket negativ, både ur ett socialt<br />
och ekologiska perspektiv. Det finns också möjligheter<br />
att utveckla kollektivtrafiken på landsbygden <strong>vi</strong>a till<br />
exempel anropsstyrd trafik.<br />
LÄS MER:<br />
Miljöpartiets riksdagsledamot i Trafikutskottet Karin<br />
Svensson Smith har samlat mycket bra informations-<br />
material och fakta på sin webbplats<br />
http://mp.se/karinsvenssonsmith<br />
- 25 -<br />
BAKGRUND OCH FAKTA<br />
Trafiken stod år 2007 för drygt 40 procent av Sveriges<br />
koldioxidutsläpp, varav inrikes transporter 27,6 procent<br />
och utrikes sjöfart och luftfart 13,0 procent8. Trafiken<br />
har ett stort oljeberoende, hela 95 procent av transpor-<br />
terna drivs med fossila bränslen.<br />
Trafiken påverkar inte bara klimatet. Utsläpp i form av<br />
kväveoxider, partiklar med mera är en stor hälsofara, i<br />
synnerhet i städerna. Vägtransporterna påverkar också<br />
möjligheten att uppfylla merparten av de nationella<br />
miljökvalitetsmålen och ett femtiotal av de drygt 70<br />
delmålen9.<br />
Transporternas klimatpåverkan fortsät-<br />
ter att öka<br />
Sedan 1990 har utsläppen inom vägtransportsektorn<br />
ökat med 12 procent10. Under 2007 ökade utsläppen<br />
med nästan två procent11. Lastbilstrafiken stod för den<br />
största delen av ökningen men även den övriga vägtra-<br />
fiken ökade. Det är uppenbart att trafiksektorn är avgö-<br />
rande för hur Sverige ska kunna minska sin klimatpå-<br />
verkan. Vägtransporterna påverkar också möjligheten<br />
att uppfylla merparten av de nationella miljökvalitets-<br />
målen och ett femtiotal av de drygt 70 delmålen12.<br />
Det räcker inte att byta bränsle – trafi-<br />
ken måste minska<br />
Under 2007 ökade andelen biodrivmedel inom väg-<br />
transportsektorn till 4,5 procent från 3,5 procent 2006.<br />
Detta ledde till en minskning av koldioxidutsläppen på<br />
drygt 200 000 ton. Men trots denna utveckling ökade<br />
de totala utsläppen från vägsektorn med 300 000 ton<br />
under 2007. Orsaken ligger i en kraftigt ökad trafik på<br />
vägarna. Med anledning av detta konstaterar Vägverket<br />
att det inte räcker att byta bränsle och öka energieffek-<br />
8<br />
Sweden’s national inventory report 2009.<br />
9<br />
Strategi för minskat transportberende, MVB 2006:2, s<br />
18<br />
10<br />
Vägverket, PM ”Största minskningen av bränsleförbrukningen<br />
på nya bilar någonsin men trots detta ökar<br />
utsläppen”, 2008-03-31<br />
11<br />
Vägverket, PM ”Största minskningen av bränsleförbrukningen<br />
på nya bilar någonsin men trots detta ökar<br />
utsläppen”, 2008-03-31<br />
12<br />
Strategi för minskat transportberende, MVB 2006:2,<br />
s 18
ti<strong>vi</strong>teten. Trafikökningen måste också dämpas, till ex-<br />
empel genom höjda drivmedelsskatter för fordon och<br />
kilometerskatt för tunga fordon samt åtgärder och<br />
styrmedel för att främja överflyttning från personbil till<br />
kollektivtrafik, cykel och gång13.<br />
Fler lastbilar på vägarna<br />
År 1970 var transportslagens respektive ”marknadsan-<br />
del” för vägtrafik 23 procent, järnväg 22 procent och<br />
sjöfart 55 procent. År 2006 är motsvarande marknads-<br />
andelar 40 procent på väg, 22 procent med järnväg och<br />
37 procent med sjöfart14. Mer och mer gods transpor-<br />
teras på väg, trots att det är mer energieffektivt och<br />
klimatsmart att transportera gods med järnväg och med<br />
fartyg än på väg.<br />
Under andra kvartalet 2008 var det uppmätta inrikes<br />
transportarbetet med lastbil det högsta någonsin15.<br />
Lastbilstrafikens ökning är orsaken till att utsläppen<br />
från trafiksektorn fortsätter att öka, trots att fler bilar<br />
blir energieffektivare. Ungefär en fjärdedel av utrym-<br />
met i svenska lastbilar är tom last16, <strong>vi</strong>lket är både<br />
ineffektivt från energisynpunkt och ekonomiskt mycket<br />
tveksamt.<br />
Flyget – en dubbel klimatbov<br />
I dagsläget är flygbränslet helt befriat från koldiox-<br />
idskatt och energiskatt. Det är orimligt med tanke på att<br />
flyget är mycket energikrävande och dessutom har en<br />
dubbel klimatpåverkan genom att utsläppen sker på<br />
hög höjd. Bara i Sverige uppgår denna skattebefrielse<br />
för flyget en subvention på cirka fem miljarder kronor<br />
per år17. Skattebefrielsen gör flygtrafiken till en gök-<br />
unge som får växa utan begränsningar och slipper möta<br />
samma priser som andra branscher.<br />
Svenskars flygresande står idag för mellan 10 och 20<br />
procent av de totala klimatpåverkande utsläpp som kan<br />
13<br />
Vägverket. PM ”Största minskningen av bränsleförbrukning<br />
på nya bilar någonsin men trots detta ökar<br />
utsläppen” 2008-03-31<br />
14<br />
SIKA Statistik 2008:13, Inrikes och utrikes trafik<br />
med svenska lastbilar, år 2007, s 8<br />
15<br />
SIKA, Statistik 2008:28, Lastbilstrafik 2008, kvartal<br />
2<br />
16<br />
SIKA Statistik 2008:8, Inrikes och utrikes trafik med<br />
svenska lastbilar, fjärde kvartalet 2007, s 7<br />
17<br />
Miljöpartiet PM ”Subventioner av fossila bränslen”,<br />
november 2007<br />
- 26 -<br />
relateras till den svenska befolkningen18. Osäkerheten<br />
är stor eftersom flygets utsläpp av vattenånga och kvä-<br />
veoxider bidrar till klimatpåverkan. Den totala klimat-<br />
påverkan från flygets utsläpp uppskattas vara mellan<br />
1,9 och 5 gånger högre än den som orsakas av enbart<br />
koldioxiden19.<br />
Ser man enbart på koldioxiden så ökade de totala ut-<br />
släppen av koldioxid för den sammanlagda inrikes- och<br />
utrikestrafiken med 6,5 procent år 2007 jämfört med<br />
2006. Inrikestrafikens koldioxidutsläpp minskade med<br />
cirka tre procent jämfört med 2006 medan utrikestrafi-<br />
kens utsläpp ökade med drygt nio procent20. Det är<br />
mycket positivt att inrikesflyget tenderar att minska<br />
och att alltfler tar tåget inom landet.<br />
Fler <strong>vi</strong>ll åka kollektivt – men platserna<br />
räcker inte till<br />
Under 2007 skedde en ökning av antalet tågresor med 6<br />
procent till 169 miljoner resor. De allra flesta resorna<br />
gjordes med länstrafiken och dessa ökade med 8 pro-<br />
cent. Under fem år har antalet resor ökat varje år, under<br />
perioden med sammanlagt 18 procent21.<br />
Men platserna på tågen räcker inte till. Kapacitetsbris-<br />
ten leder till förseningar och att lastbilarna fortsätter att<br />
rulla på vägarna. För att fler ska kunna resa klimat-<br />
smart krävs en kraftig utbyggnad av järnvägen, både av<br />
befintliga spår och genom höghastighetståg. Underhål-<br />
let av järnvägen måste öka drastiskt. I dagsläget kom-<br />
mer en stor andel alla X2000 för sent. Ska människor<br />
kunna leva klimatsmart måste det finnas bra och be-<br />
kväma möjligheter att göra det – med överfulla och<br />
försenade tåg går det inte.<br />
18 Åkerman, Jonas m fl, Tvågradersmålet i sikte?, Naturvårdsverket,<br />
rapport 5754, oktober 2007 s 54<br />
19 Åkerman, Jonas m fl, Tvågradersmålet i sikte?,<br />
Naturvårdsverket, rapport 5754, oktober 2007 s 54<br />
20 SIKA Statistik 2008:12, Luftfart 2007, sid 13<br />
21 SIKA Statistik rapport Bantrafik 2007
Miljöpartiets miljöpolitik<br />
Det <strong>här</strong> är ett avsnitt om miljöpolitiken som inte ryms<br />
inom trafikpolitiken eller klimat- och energipolitiken. Om-<br />
rådet tar också upp Miljöpartiets jordbruks-, skogsbruks-<br />
och fiskepolitik.<br />
Vår ekonomi och välfärd är beroende av miljön och dess<br />
resurser. Att bevara naturens livsuppehållande system och<br />
hushålla med naturresurser är därför en förutsättning för<br />
all annan politik.<br />
Miljöbelastningen måste minska, både i Sverige och i ut-<br />
landet. En kraftfull nationell politik och en aktiv politik på<br />
EU-nivå liksom globalt är nödvändig för att nå dessa mål.<br />
Att miljöanpassa de areella näringarna, det <strong>vi</strong>ll säga<br />
skogsbruk, jordbruk, fiske och vattenbruk, är <strong>vi</strong>ktigt för att<br />
uppnå miljömålen. Bevarad biologisk mångfald är en för-<br />
utsättning för ekosystemens funktion, som i sin tur är<br />
grunden för mänskligt liv och välbefinnande. Både skogs-<br />
skyddet och miljöhänsynen inom skogsbruket måste öka.<br />
Fiskeflottan måste minskas och anpassas till fiskebestån-<br />
dets utveckling, och EU:s fiskepolitik måste ställas om för<br />
att bli ekologiskt hållbar. Sveriges jordbrukspolitik ska<br />
syfta till en hållbar landsbygdsutveckling, med mer ekolo-<br />
giskt jordbruk och ökad miljöanpassning i det konventio-<br />
nella jordbruket. Djurskyddet måste förstärkas och en<br />
långsiktig livsmedelsförsörjning säkras.<br />
Vi menar att de förslag som presenterats av Miljömålsrå-<br />
det är bra och <strong>vi</strong> anser att de bör genomföras snarast.22<br />
Det är <strong>vi</strong>ktigt att <strong>vi</strong> inte överlämnar en utarmad, plundrad<br />
miljö till nästa generation. Arbetet mot klimatförändring-<br />
ar, för skyddet av biologisk mångfald och för en giftfri<br />
miljö måste därför förstärkas kraftigt.<br />
22 Se Miljömålsrådets rapport: http://bit.ly/miljomal<br />
- 27-<br />
<strong>Så</strong> <strong>här</strong> <strong>tycker</strong> <strong>vi</strong> version 1.0<br />
ABC OM MILJÖPARTIETS MILJÖPOLITIK<br />
Avfall<br />
Det är <strong>vi</strong>ktigt att behandla avfall enligt EU:s avfallshierar-<br />
ki. I första hand ska mängden avfall minska, i andra hand<br />
ska avfall återanvändas eller åter<strong>vi</strong>nnas. Först i tredje hand<br />
ska avfall brännas upp och i sista hand deponeras. Rötning<br />
för biogasproduktion är bättre än förbränning, bland annat<br />
eftersom det medger åter<strong>vi</strong>nning av restprodukterna. Mil-<br />
jöpartiet anser att företag och fastighetsägare måste under-<br />
lätta för hushållens källsortering av avfall. Pantsystemet<br />
måste ut<strong>vi</strong>dgas för att omfatta flera produkter. Miljöpartiet<br />
har bland annat föreslagit att det bör finnas en pant på<br />
engångsgrillar.<br />
Biologisk mångfald<br />
Nuvarande takt för skydd av biologisk mångfald, främst<br />
skydd av skog, räcker varken för att nå Sveriges mål eller<br />
våra internationella åtaganden. Resurserna till skogsskyd-<br />
det måste därför ökas. Miljöpartiet är mycket kritiskt till<br />
att miljömålet för skogsbruket försvagas till förmån för<br />
produktionsmålet. Miljöhänsyn och produktionsåtgärder<br />
måste gå hand i hand.<br />
Djurskydd<br />
Nuvarande regeringes beslut att lägga ner Djurskydds-<br />
myndigheten gav ett tydligt bakslag för det svenska djur-<br />
skyddet. Nu måste Jordbruksverket få tillräckligt med re-<br />
surser och tydligt uppdrag att jobba med djurskyddet. Ef-<br />
tersom pälsdjursfarmer inte klarar djurskyddlagens krav<br />
bör de avvecklas.<br />
Havsmiljö<br />
Havsmiljön bör förbättras bland annat genom åtgärder för<br />
att minska övergödning från jordbruk, avlopp och industri.<br />
Bland annat bör avgifter på användning av handelsgödsel<br />
höjas och breddas till att också omfatta fosfor. Gårdar som<br />
har djur måste spridas jämnare över landet för att und<strong>vi</strong>ka<br />
koncentration till ett fåtal områden med gödselproblem<br />
som följd. Åtgärder för att förbättra avloppssystemen mås-<br />
te genomföras. EU:s jordbrukspolitik måste miljöanpassas<br />
och omvandlas till en politik för ekologiskt hållbar lands-<br />
bygdsutveckling. Vi behöver satsa mer och bättre på att
anlägga våtmarker. Ett skrotningsbidrag bör införas för<br />
skrotning av gamla, smutsiga tvåtaktsmotorer. Ett starkare<br />
torskbestånd kan vara det snabbaste sättet att minska alg-<br />
blomningar.<br />
Överkapaciteten inom fisket bidrar till svartfiske och dålig<br />
lönsamhet för de som är serösa. Genom riktade kvoter och<br />
skrotningsbidrag kan kapaciteten minskas. Beslut om fis-<br />
kekvoter måste följa den vetenskapliga rådgivning, utifrån<br />
försiktighetsprincipen och konsekvenser för ekosystemet.<br />
Fiskerikontrollen måste skärpas och sanktionerna höjas.<br />
Miljöpartiet har också föreslagit att fiskare ska ha ett grönt<br />
körkort, motsvarande jägarnas jägarexamen.<br />
Jordbruk<br />
Miljöpartiet <strong>vi</strong>ll att ekologiskt lantbruk främjas. Ekolo-<br />
giskt lantbruk bidrar till ökad biologisk mångfald och pro-<br />
duktion av ekosystemtjänster. Även om många konventio-<br />
nella lantbrukare i Sverige tar steg i rätt riktning mot ökad<br />
miljöanpassning, så finns också en stark trend inom jord-<br />
bruket internationellt mot ett alltmer storskaligt jordbruk<br />
baserat på monokulturer, ökad bekämpningsmedels- och<br />
konstgödselanvändning och GMO.<br />
Vi menar att stödet till ekologiskt lantbruk behöver för-<br />
bättras. Målet om att 25 procent av den offentliga sektorns<br />
livsmedelsupphandling ska vara ekologiskt producerat<br />
måste utvärderas. Det ekologiska jordbruket måste utveck-<br />
las genom bland annat mer forskning.<br />
Det är ett problem att bördig jordbruksmark bebyggs och<br />
exploateras på olika sätt. Miljöpartiet anser att den bördi-<br />
gaste åkermarken ska klassas som riksintresse och beva-<br />
ras. Vi <strong>vi</strong>ll också ha mer närproducerat för att förbättra<br />
konsumenternas kontakt med produktionen och minska<br />
transporterna.<br />
Miljöpartiet anser att regeringen måste säga nej till att<br />
godkänna genetiskt modifierade grödor inom EU och<br />
dessutom måste regeringen stödja medlemsländernas rätt<br />
till nationella förbud, av hänsyn till långsiktiga miljöeffek-<br />
ter.<br />
Livsmedel<br />
Miljöpartiet håller på att utveckla ett nytt politikområde -<br />
matpolitiken. Den låt-gå-mentalitet som präglat utveck-<br />
lingen har fått förödande konsekvenser, bland annat i form<br />
av ohälsa och miljöförstöring. Naturvårdsverket har <strong>vi</strong>sat<br />
- 28 -<br />
att mat för hundratals miljoner årligen kastas, <strong>vi</strong>lket inne-<br />
bär ett stort slöseri och ger onödig klimatpåverkan. Det<br />
<strong>vi</strong>sar sig också att det är stora skillnader mellan olika kök.<br />
Mottagningskök genererar mer s<strong>vi</strong>nn än om tillagningen<br />
sker på plats.<br />
Miljöpartiet <strong>vi</strong>ll genomföra ett skolkökslyft och ett mot-<br />
svarande lyft för vården och äldreomsorgen. Tillagning på<br />
plats med råvaror av god kvalitet ger god mat och minskat<br />
s<strong>vi</strong>nn. Det behöver inte bli dyrare utan snarare finns det<br />
ekonomiska <strong>vi</strong>nster i att satsa på god mat. Ge måltidsper-<br />
sonalen tid och resurser att upphandla och laga mat från<br />
grunden av bra råvaror. En bra skolmat är en investering i<br />
barnens hälsa och utbildning.<br />
Vi <strong>vi</strong>ll också begränsa de onödiga tillsatserna i skolmaten.<br />
Dåliga råvaror ska inte maskeras med kemiska tillsatser.<br />
Tillsatser som är otillåtna i ekologisk mat bör heller inte<br />
förekomma i skolmat. Konsumentinformation är <strong>vi</strong>ktig för<br />
att konsumenter ska kunna göra medvetna val. Obligato-<br />
risk ursprungsmärkning bör införas för allt kött.<br />
Myndigheterna måste få informera medborgarna om mil-<br />
jömedvetna matval, utan att det betraktas som otillbörlig<br />
opinionsbildning. För att minska klimatpåverkan behöver<br />
exempel<strong>vi</strong>s konsumtionen av grönsaker öka, transporterna<br />
måste minska, ekomat bli vanligare och köttkonsumtionen<br />
minska. För att många människor ska ändra sina matval i<br />
en miljö- och klimatvänlig riktning har myndigheterna en<br />
<strong>vi</strong>ktig roll gentemot exempel<strong>vi</strong>s skolan och på företagens<br />
marknadsavdelningar.<br />
Luft och vattenvård<br />
EU:s miljöpolitik på luft- och vattenvårdsområdet är bra,<br />
men i Sverige har inte ansvariga myndigheter satsat på att<br />
följa lagstiftningen. Regeringen har inte tagit genomfö-<br />
randet av EU:s luftvårdsdirektiv på allvar, <strong>vi</strong>lket fått både<br />
Naturskyddsföreningen och EU-kommissionen att inleda<br />
rättsliga processer. Samma sak är på väg att hända med<br />
EU:s vattendirektivskrav. Miljöpartiet anser att kommu-<br />
nerna måste genomföra åtgärdsprogrammen för att klara<br />
EU-kraven. Genom lagstiftning på nationell nivå kan ge-<br />
nomförandet underlättas.<br />
Miljögifter<br />
Spridningen av miljögifter i samhället bör begränsas ge-<br />
nom bland annat läkemedelsklassificering av antibakteri-
ella ämnen som Triclosan23. Det behövs också starkare<br />
restriktioner mot kemikalier med liknande egenskaper som<br />
Perfluoroktansulfonat (PFOS)24, och ett regelverk för<br />
kemiska ämnen i textilier liknande RoHS-direktivet 25för<br />
elektronik. Saneringen av förorenade områden behöver<br />
påskyndas. Havsvrak måste saneras för att förhindra ytter-<br />
ligare förorenade havsområden. Användningen av be-<br />
kämpningsmedel i jordbruket bör minska, inte öka som i<br />
dag.<br />
Mineralbrytning<br />
Kommuner bör ges vetorätt över mineralbrytning. Uran-<br />
brytning och uranprospektering bör förbjudas. Tills uran-<br />
prospektering förbjuds bör kommuner få vetorätt på uran-<br />
prospektering.<br />
Resurser till miljömyndigheterna<br />
Myndigheternas arbete med tillsyn är grunden för att lag-<br />
stiftningen på miljöområdet efterlevs. Miljöpartiet anser<br />
att resurserna till de centrala myndigheterna på miljöom-<br />
rådet måste öka. Arbete med EU-frågor och nya utred-<br />
ningar tar mycket resurser i anspråk och både Naturvårds-<br />
verket och Kemikalieinspektionen har fått kritik från Riks-<br />
re<strong>vi</strong>sionen för att de inte klarar sin myndighetsutövning.<br />
Utan resurser blir myndigheternas <strong>vi</strong>ktiga tillsynsroll li-<br />
dande.<br />
Uranprospektering<br />
se mineralbrytning<br />
REGERINGENS POLITIK UNDER MANDAT-<br />
PERIODEN<br />
Den borgerliga regeringens miljöpolitik har varit mycket<br />
bristfällig under mandatperioden. De flesta frågor har be-<br />
gravts i utredningar och mycket få konkreta reformer som<br />
varit bra för miljön har genomförts. Den nuvarande reger-<br />
ingen har generellt dragit ner pengarna till miljömyndig-<br />
heterna. Detta gör att dessa myndigheter har svårare att få<br />
genomslag för beslutade åtgärder. Det innebär också att de<br />
23 Kan återfinnas ibland annat tvål.<br />
24 http://www.kemi.se/templates/PRIOpage____4100.aspx<br />
25 EU legislation restricting the use of hazardous substances<br />
in electrical and electric equipment (Directive<br />
2002/95/EC) and promoting the collection and recycling<br />
of such equipment (Directive 2002/96/EC) has been in<br />
force since February 2003.<br />
- 29 -<br />
har mindre möjligheter att påverka miljöpolitiken på EU-<br />
nivå.<br />
Miljömålen<br />
Regeringen har valt att ignorera de förslag som Miljömåls-<br />
rådet presenterade i sin fördjupade utvärdering av miljö-<br />
målen. Normalt skulle rapporten ligga till grund för en<br />
proposition till riksdagen. Regeringen valde dock att skju-<br />
ta upp miljömålspropositionen och i stället tillsätta en ut-<br />
redning. Detta har fördröjt nödvändiga åtgärder helt i onö-<br />
dan.<br />
Biologisk mångfald<br />
Regeringen inledde mandatperioden med att minska an-<br />
slagen för biologiskt mångfald. Man har också gjort för<br />
lite åt de areella näringarnas effekter på biologisk mång-<br />
fald. Regeringen har konsekvent fört en politik för att<br />
gynna markägare. Regeringen har inte ingripit mot planer-<br />
na på att starta gruvdrift i naturskyddade områden. Reger-<br />
ingen har infört licensjakt på varg och flera andra försäm-<br />
ringar av rovdjurspolitiken. Regeringen har också lagt<br />
förslag om försvagning av strandskyddet.<br />
Spridning av miljögifter<br />
Regeringen har i olika omgångar kraftigt minskat anslagen<br />
till sanering av förorenade områden. Det <strong>här</strong> har gjorts<br />
samtidigt som färdigställda inventeringar <strong>vi</strong>sar att proble-<br />
men är fler och mer allvarliga än vad som tidigare upp-<br />
skattats.<br />
Miljörätt och genomförande av miljöpoliti-<br />
ken<br />
Regeringen har i hög utsträckning reducerat Sveriges mil-<br />
jöpolitik till att nationellt genomföra beslut som fattats på<br />
EU-nivå. Men även när man genomför EU:s politik tar<br />
man inte vara på de möjligheter till förbättringar som EU<br />
gett. Ett exempel är ansvaret för miljöskador, där reger-<br />
ingen avstått från att ställa krav på företagen som man<br />
hade kunnat ställa. Ett annat exempel är miljökvalitets-<br />
normer för stadsluften. Flera städer, inklusive Stockholm,<br />
bryter mot EU-reglerna genom att tillåta för mycket farli-<br />
ga partiklar och kväveoxider i luften. Beslutade åtgärds-<br />
program genomförs inte, och det behövs flera åtgärder för<br />
att klara målen. Regeringen har fortfarande inte hanterat<br />
utredningsförslag från 2005 om åtgärder för att nå miljö-<br />
kvalitetsnormerna för stadsluft. På motsvarande sätt sak-
nas instrument för att nå de miljökvalitetsnormer för vat-<br />
ten som ska gälla enligt EU:s vattendirektiv (senast 2009<br />
skulle åtgärdsprogram tas fram för att målen ska nås<br />
2015).<br />
Stöd till allmänheten<br />
Regeringen har dragit ned stödet till de ideella miljöorga-<br />
nisationerna, och då särskilt till det europeiska arbetet.<br />
Regeringen har försvagat Konsumentverkets mandat att<br />
stödja konsumenternas miljöengagemang.<br />
Havsmiljön<br />
Regeringen har gjort havsmiljön till en av sina två priori-<br />
terade miljöpolitiska frågor, <strong>vi</strong>d sidan av klimatpolitiken.<br />
Hittills har regeringen mest ägnat sig åt förhalning och<br />
kosmetiska förändringar. Den förra regeringen gjorde en<br />
havsmiljöutredning, följt av en havsmiljöstrategi. Den<br />
nuvarande regeringen började om hela processen från bör-<br />
jan, trots att budskapet från den föregående utredningen<br />
var att det brådskar med åtgärder. Regeringen har gjort en<br />
stor poäng av att man nu inrättat en särskild post för<br />
havsmiljön i budgeten. Hittills har det endast handlat om<br />
att flytta redan beslutade åtgärder från en budgetpost till<br />
en annan.<br />
Det mellanstatliga samarbetet för Östersjön inom Helcom<br />
resulterade hösten 2007 i en ny aktionsplan för Östersjön.<br />
Åtgärder för att minska övergödande utsläpp av kväve och<br />
fosfor från jordbruket har hittills lyst med sin frånvaro.<br />
Fiskepolitiken<br />
Man har <strong>vi</strong>dtagit åtgärder för att förbättra fiskerikontrollen<br />
(under stark tryck från EU-kommissionen). En minskning<br />
av flottan har precis inletts. Men åtgärderna har varit halv-<br />
hjärtade och svaga. Ett nytt system med administrativa<br />
sanktioner för brott mot fiskebestämmer har alltför låga<br />
straffavgifter. Miljöpartiet blev både förvånade och arga<br />
när regeringen i EU:s ministerråd för jordbruk och fiske<br />
stödde att en lucka mellan två olika förvaltningsplaner fick<br />
utnyttjas till att chockhöja torskkvoterna i Nordsjön under<br />
ett år. Regeringen har också tillbaka<strong>vi</strong>sat Miljöpartiets<br />
fiskestopp av den akut utrotningshotade ålen, trots att<br />
EU:s återhämtningsplan för ålen ger medlemsstaterna ut-<br />
rymme att stoppa fisket.<br />
Sedan miljöpartiets Isabella Lö<strong>vi</strong>n bli<strong>vi</strong>t invald i EU-<br />
parlamentet har fiskeutskottet i EU tagit flera bra beslut<br />
- 30 -<br />
som lett till verkliga segrar. EU-kommissionen följde EU-<br />
parlamentet och sade nej till ett nytt avtal med västafri-<br />
kanska Guinea. Aldrig tidigare har politiska oroligheter,<br />
militärkupper eller avslöjanden om korruption hindrat EU<br />
från att förlänga avtalen.<br />
Skogspolitiken<br />
Efter att ha konstaterat att nuvarande takt för skogsskyddet<br />
inte räcker för att nå målen har regeringen i sina budget-<br />
propositioner dragit ner takten för skogsskyddet ännu mer.<br />
Regeringen har genomdri<strong>vi</strong>t ett skogspolitiskt beslut som i<br />
praktiken frångår riksdagens tidigare beslut om två jäm-<br />
ställda mål genom att prioritera produktionsmålet.<br />
Jordbrukspolitiken<br />
Regeringen har sänkt anslagen till ekologiskt lantbruk.<br />
Man har också gjort ändringar i stödsystemen som slår<br />
mot ekologiska lantbrukare. Man har inte <strong>vi</strong>dtagit åtgär-<br />
der för att nå riksdagens mål om ökade arealer till ekolo-<br />
gisk produktion. Resultatet är att produktionen inte ökar i<br />
takt med efterfrågan. Samtidigt har man slopat skatten på<br />
handelsgödsel, något som ökar både energianvändningen<br />
och kväveutsläppen och ger det konventionella jordbruket<br />
konkurrensfördelar gentemot det ekologiska.<br />
Regeringen har konsekvent röstat för EU-kommissionens<br />
förslag att godkänna nya genmodifierade grödor. Reger-<br />
ingen har också röstat för att t<strong>vi</strong>nga andra EU-länder att<br />
acceptera genmodifierade grödor de inte <strong>vi</strong>ll ha.<br />
Djurskydd<br />
Regeringen har lagt ner Djurskyddsmyndigheten. Merpar-<br />
ten av uppgifterna har överförts till Jordbruksverket. Re-<br />
geringen har dock inte ökat Jordbruksverkets anslag för de<br />
nya uppgifterna ens så mycket som den egna utredaren<br />
föreslagit. Ett exempel på konsekvens av detta är att Jord-<br />
bruksverket inte anser sig ha resurser för att utfärda en<br />
föreskrift som preciserar hur djurskyddslagens krav ska<br />
tolkas för pälsdjur. Därmed kan pälsdjursindustrin fortsät-<br />
ta som tidigare och till och med expandera.<br />
Regeringen har beslutat att förstatliga merparten av den<br />
djurskyddstillsyn som kommunerna tidigare ansvarat för.<br />
Samtidigt har man slopat avgifterna som lantbrukande<br />
företag har betalat för tillsyn. Regeringen har inte anslagit
tillräckligt med pengar till de länsstyrelser som tagit över<br />
tillsynen från kommunerna.<br />
Hur <strong>vi</strong> bemöter motargument<br />
- Behövs Miljöpartiet nu när alla, till och med Moderater-<br />
na, är för miljön?<br />
- MP: Det är skillnad på att göra och prata. Miljöpartiet är<br />
det enda parti som konsekvent driver miljöfrågorna och<br />
integrerat det i vår hela politik. Vi menar att de andra par-<br />
tierna fortfarande ser miljöfrågan som ett särintresse som<br />
man ibland värnar men andra gånger glömmer bort helt.<br />
- Löser inte tillväxten och teknikutvecklingen miljö- och<br />
resursfrågor?<br />
- MP: Teknikutveckling är bra och nödvändig, men inte<br />
tillräcklig. På samma sätt är det med tillväxt som kan för-<br />
värra miljöproblemen om man inte styr in den i rätt rikt-<br />
ning. Vi menar att den ekonomiska utvecklingen måste<br />
ske inom de ekologiska realiteternas ramar. Medborgare,<br />
företag och politiker måste tillsammans styra samhället<br />
mot att bli mer hållbart. Företagen måste bli bättre på att<br />
producera hållbara produkter, konsumenterna bättre på att<br />
efterfråga dem och politikerna på att sätta spelregler för<br />
marknaden och se till att nödvändiga investeringar kom-<br />
mer på plats. Inget går av sig själv men tillsammans kan <strong>vi</strong><br />
göra väldigt mycket.<br />
- Företagen kan inte bära högre kostnaderna av er miljöpo-<br />
litik!<br />
-MP: Framtidsanpassad miljöpolitik ger försprång för fö-<br />
retagen. Vi vet att energianvändningen i världen måste<br />
minska och effekti<strong>vi</strong>seras och att produkter och tjänster<br />
måste bli mer miljövänliga. De företag som inser detta och<br />
anpassar sig tidigt står bättre rustat att konkurrera med<br />
företag som inte fattat detta.<br />
- Miljöproblem är gränsöverskridande och kan bara lösas<br />
med internationella överenskommelser!<br />
- MP: Internationella överenskommelser på klimat- och<br />
miljöområdet är mycket <strong>vi</strong>ktigt. Den gröna rörelsen är<br />
global och <strong>vi</strong> kämpar till exempel i EU-parlamentet till-<br />
sammans med andra gröna partier för en bättre och mo-<br />
dernare klimat- och miljöpolitik. Men nationell och inter-<br />
nationell politik står inte emot varandra. Tvärt om är in-<br />
- 31 -<br />
ternationella överenskommelser oftast beroende av natio-<br />
nella åtgärder och pionjärer som <strong>vi</strong>sar vägen.<br />
BAKGRUND OCH FAKTA<br />
Miljötillståndet i Sverige<br />
Motorn i Sveriges miljöpolitik är det miljömålssystem<br />
som byggts upp under den senaste tioårsperioden. Det<br />
övergripande målet är at lämna över ett samhälle till nästa<br />
generation där våra stora miljöproblem är omhändertagna.<br />
Grunden i systemet, som beslutats i fullständig enighet av<br />
riksdagen 1999, är 16 miljökvalitetsmål. Målen är i sin tur<br />
nedbrutna i delmål för att bli hanterliga, mätbara och ope-<br />
rativa.<br />
Det finns invändningar mot att miljömålen inte är tillräck-<br />
ligt omfattande eller långtgående, till exempel tas inte<br />
hänsyn till konsekvenserna för miljön i utlandet av kon-<br />
sumtions- och produktionsmönstren i Sverige. Inte heller<br />
kärnkraften behandlas på ett adekvat sätt i systemet. Trots<br />
dessa brister borgar systemet ändå för en bred ansats och<br />
en omfattande helhetssyn.<br />
Vart fjärde år presenterar Miljömålsrådet, som består av<br />
bland annat generaldirektörer för 15 statliga myndigheter,<br />
en fördjupad utvärdering av arbete med miljömålen. Den<br />
senaste rapporten kom i februari 2008 och har den talande<br />
titeln Miljömålen – nu är det bråttom.<br />
Av de 16 målen bedöms endast ett mål, skyddande ozon-<br />
skikt, vara möjligt att nå inom tidsramen utan ytterligare<br />
åtgärder. Flertalet bedöms vara mycket svårt eller inte<br />
möjligt att nå inom tidsramen även om ytterligare åtgärder<br />
sätts in26. För endast sex av målen anses utvecklingen för<br />
tillståndet i miljön gå i rätt riktning.<br />
Miljötillstånd i Europa och globalt<br />
Jämfört med Sverige ser det globala miljötillståndet än<br />
värre ut. Att situationen globalt är mycket kritisk vad det<br />
gäller klimatstörande växthusgaser är allmänt känt. Mind-<br />
re känt är att utvecklingen globalt för biologisk mångfald<br />
och ekosystemtjänster samt för spridningen av kemikalier<br />
och miljögifter är likartad.<br />
26 Miljömåls rådet, Miljömålen – nu är det bråttom (2008)
Ett antal större globala och europeiska utvärderingar och<br />
analyser <strong>vi</strong>sar på <strong>vi</strong>lket problem <strong>vi</strong> står inför. Till exempel<br />
slår FN:s Global En<strong>vi</strong>ronment Outlook 4 från oktober<br />
2007 fast att nedgången i biologisk mångfald och ekosy-<br />
stemtjänster fortsätter att vara ett av de stora hoten mot<br />
den framtida utvecklingen27. FN:s Millennium Ecosystem<br />
Assessment noterar att negativ påverkan på den biologiska<br />
mångfalden och ekosystemen ofta kan kosta samhället<br />
mer än den eventuella kortsiktiga nytta som enskilda kan<br />
<strong>vi</strong>nna. Konsekvenserna kan yttra sig som högre risk för<br />
människors hälsa eller irreversibla förändringar på ekosys-<br />
tem.<br />
I Europeiska miljömyndighetens (EEA) årsrapport för<br />
2007 konstateras att förlust av biologisk mångfald är di-<br />
rekt kopplat till utarmningen av ekosystemtjänster28. Ho-<br />
ten mot biologisk mångfald i Europa kommer från klimat-<br />
förändring, från den bebyggda miljöns ut<strong>vi</strong>dgning, ut-<br />
byggnad av infrastruktur, försurning, övergödning, öken-<br />
spridning, överexploatering, intensifiering av jordbruket<br />
och igenväxning.<br />
Vid ett möte mellan miljöministrar från G-8 länderna och<br />
fem <strong>vi</strong>ktiga utvecklingsländer i Tyskland 2007 togs ett<br />
initiativ för en studie om den biologiska mångfaldens och<br />
ecosystemtjänsternas ekonomi, The Economics of Ecosy-<br />
stems and Biodiversity, TEEB. Den preliminära rapporten,<br />
som presenterades i maj 2008, slår fast att ekosystem och<br />
biologisk mångfald är av enorm betydelse för samhället<br />
och att det blir allvarliga konsekvenser för människors<br />
välbefinnande om inte ytterligare åtgärder <strong>vi</strong>dtas för att<br />
vända den nuvarande tendensen till utarmning av dessa.<br />
2001 tog EU ett beslut om att förlusten av biologisk mång-<br />
fald ska vara hejdad till år 2010. Samma år antogs på FN-<br />
nivå konventionen om biologisk mångfald med en likartad<br />
om än svagare målsättning.<br />
Både i Sverige, inom EU och internationellt är det ett pro-<br />
blem att uppsatta mål inte nås. Ett huvudskäl är att åtgär-<br />
der för att nå målen inte genomförs. Även om alla på lång<br />
27 Det globala värdet av ekosystemens tjänster har enligt<br />
Miljömålsrådet uppskattats till nära nog det dubbla värdet<br />
av den globala bruttonationalinkomsten.<br />
28 Som bland annat beskrivs av FN:s Millennium Ecosy-<br />
stem Assessment<br />
- 32 -<br />
sikt är beroende av att miljömålen nås29 hamnar dessa<br />
ofta i konflikt med en väletablerad intressegrupp eller<br />
andra politiska målsättningar.<br />
Det industriella fisket har sedan 1950-talet tömt världsha-<br />
ven på mellan 70 och 90 procent av de stora rovfiskarna.<br />
Detta har radikalt ändrat ekosystem och försvagat havens<br />
motståndskraft mot andra miljöhot. EU är världens näst<br />
största fiskenation och en av världens största fiskimport-<br />
marknader. EU är därmed ansvarigt för en mycket stor del<br />
av den utfiskning som pågår i världshaven.<br />
29 Utförliga uppgifter om tillståndet i den svenska miljön<br />
och åtgärder för att nå miljömålen finns på miljömålsrådets<br />
hemsida www.miljomal.nu ,uppgifter om den europeiska<br />
miljön finns på europeiska miljömyndighetens hemsida<br />
på http://themes.eea.europa.eu/indicators/
- 33-<br />
<strong>Så</strong> <strong>här</strong> <strong>tycker</strong> <strong>vi</strong> version 1.0<br />
Miljöpartiets ekonomiska politik och skattepolitik<br />
Miljöpartiet <strong>vi</strong>ll ha en ekonomisk utveckling som är fören-<br />
lig med hållbar utveckling, hushållning av resurser och<br />
bevarande av våra ekosystem och dess tjänster. I grunden<br />
måste ekonomin utvecklas så att <strong>vi</strong> lever på avkastningen<br />
av naturresurser utan att förbruka dem.<br />
Resurser ska fördelas solidariskt mellan människor i Sve-<br />
rige, mellan olika generationer och mellan länder. Alla<br />
måste kunna vara delaktiga i arbetslivet utifrån sin egen<br />
förmåga. Samhället ska erbjuda trygghet för människor<br />
när arbetsförmågan är nedsatt <strong>vi</strong>d sjukdom och <strong>vi</strong>d arbets-<br />
löshet, samt erbjuda stöd och hjälp <strong>vi</strong>d omställning till ett<br />
annat arbete.<br />
Miljöpartiets grundläggande syn på samhället och natu-<br />
rens tjänster och resurser bildar en grund för vår syn på<br />
den ekonomiska politiken. Naturen skapar tillsammans<br />
med människan de resurser <strong>vi</strong> har att tillgå för ekonomisk<br />
verksamhet. Förbrukar <strong>vi</strong> mer resurser än vad som nyska-<br />
pas kommer människors egna möjligheter till ekonomisk<br />
utveckling att begränsas i framtiden. Alla jordens arter och<br />
den livsmiljö de lever i fungerar i komplicerade kretslopp<br />
och producerar där något som är livsnödvändigt, så kalla-<br />
de ekosystemtjänster. Exempel på ekosystemtjänster är<br />
ren luft, drickbart vatten, förutsättningar för rekreation och<br />
att den genetiska variationen bevaras. De flesta av dessa<br />
tar <strong>vi</strong> för givna. Miljöpartiet <strong>vi</strong>ll att ekosystemtjänsterna i<br />
större utsträckning ska synas i balansräkningar, för att det<br />
på så sätt ge ekosystemtjänsterna det stora värde de förtjä-<br />
nar.<br />
Miljöpartiets mål för skattepolitiken är att de skatter som<br />
behövs för att finansiera den gemensamma välfärden ska<br />
tas in på ett rätt<strong>vi</strong>st sätt. Skatten måste beräknas utifrån<br />
bärkraft. Skattesystemet ska vara enkelt att förstå och<br />
svårt att fuska med.<br />
Ekonomiska styrmedel och i synnerhet skatter är en <strong>vi</strong>ktig<br />
del av Miljöpartiets politik. Med skatter och andra eko-<br />
nomiska styrmedel kan miljökostnader som annars inte<br />
avspeglas i priset på varor och tjänster göras synliga. Då<br />
kommer efterfrågan på sådan konsumtion som leder till<br />
miljöförstöring och utarmande av naturresurser att minska.<br />
Genom reformer där grön skatteväxling tillämpas, dvs.<br />
sänkt skatt på arbete och höjd skatt på miljöförstörande<br />
verksamheter, kan det totala skattetrycket hållas på en<br />
någorlunda stabil nivå samtidigt som styrmedlen i form av<br />
miljöskatter kan ge en stor positiv effekt.<br />
ABC OM MILJÖPARTIETS EKONOMISKA<br />
POLITIK<br />
Arbetsgivaravgifter<br />
Miljöpartiet <strong>vi</strong>ll sänka arbetsgivaravgifterna för småföre-<br />
tag med 10 procentenheter. Sänkningen gäller för de första<br />
740 000 kronorna som företaget betalar ut som lön under<br />
året. Den största förändring som genomförts av den bor-<br />
gerliga regeringen är att de avskaffat de generella nedsätt-<br />
ningarna av arbetsgivaravgiften som framför allt gynnade<br />
små företag. Som kompensation för detta har regeringen<br />
infört en sänkning av arbetsgivaravgifterna för arbetsgiva-<br />
re som har ungdomar under 26 år anställda. Miljöpartiet<br />
har kritiserat detta skarpt då det bara får marginella effek-<br />
ter på sysselsättningen trots stora kostnader för staten.<br />
Arbetsgivaravgifterna för äldre har också sänkts kraftigt<br />
<strong>vi</strong>lket Miljöpartiet motsatt sig av samma anledning som <strong>vi</strong><br />
motsätter oss generella nedsättningar för yngre.<br />
Ekonomisk utveckling, tillväxt och miljö<br />
På längre sikt beror den ekonomiska utvecklingen på fak-<br />
torer som tillgången på utbildad arbetskraft, befolkningens<br />
hälsa, en fungerande välfärdssektor, god infrastruktur,<br />
tillgången till ny ren energi, ekosystemtjänster och biolo-<br />
gisk mångfald.<br />
För Miljöpartiet har ekonomisk tillväxt aldrig ett egenvär-<br />
de, framför allt inte om det innebär att människor mår allt<br />
sämre och att naturresurser och ekosystem utarmas. Eko-<br />
nomisk utveckling och tillväxt måste ske på ett hållbart<br />
sätt.<br />
Fortfarande finns starka samband mellan ekonomisk till-<br />
växt och ökade miljöproblem liksom ökad energi- och<br />
koldioxidanvändning. Dessa trender måste brytas. Inom<br />
flera sektorer, så som transportsektorn och när det gäller<br />
energitillförsel, växer volymen <strong>vi</strong>sserligen inte lika snabbt<br />
som BNP, men det är fortfarande en absolut tillväxt i vo-<br />
lym som är problematiskt så länge det också innebär öka-<br />
de utsläpp och ökad energianvändning.
Utmaningen ligger i att skapa ekonomisk utveckling som<br />
inte kräver ökning i volym när det gäller transporter, bo-<br />
endeyta och energianvändning. Istället <strong>vi</strong>ll <strong>vi</strong> skapa en<br />
ekonomisk utveckling som skapar mervärde genom bättre<br />
kvalitet på de varor och tjänster som produceras. Istället<br />
för att göra som regeringen hitintills gjort och blundat för<br />
dessa problem måste <strong>vi</strong> utnyttja tillfället och utveckla<br />
ekonomin i en hållbar riktning. Omställningen är för<strong>vi</strong>sso<br />
stor men bör ses som en möjlighet till ekonomisk utveck-<br />
ling som i större utsträckning bygger på kvalitet istället för<br />
kvantitet.<br />
Fastighetsskatt<br />
Miljöpartiet är kritiskt till nuvarande regerings hantering<br />
av fastighetskatten och införandet av ett tak i fastighets-<br />
katten. Reformen har framför allt inneburit att de med<br />
höga inkomster (som äger de dyraste fastigheterna) får<br />
lägre skatt. Systemet med skatt baserat på taxeringsvärde<br />
som många var kritiska mot är dock kvar. Vi är också kri-<br />
tiska till att rörligheten minskat genom att begränsningen<br />
av möjligheterna till uppskov samt att retroakti<strong>vi</strong>teten i<br />
räntebeläggningen av tidigare uppskov. Miljöpartiet har<br />
tillsammans med Socialdemokraterna och Vänsterpartiet<br />
tagit fram ett förslag på en ny fastighetsskatt som är mer<br />
rätt<strong>vi</strong>s. Mer information om utformningen av denna hittar<br />
du i vår höstbudgetmotion 200930.<br />
Finanspolitiska ramverket<br />
Det finanspolitiska ramverket består av ett överskottsmål<br />
för den offentliga sektorn och utgiftstak för statens budget.<br />
Sverige hade tidigare problem med balansen i den offent-<br />
liga sektorns ekonomi. Överskottsmålet och den nya bud-<br />
getprocessen har skapat ett stabilare regelverk kring den<br />
offentliga sektorns ekonomi och genom politiska beslut att<br />
uppnå överskottsmålet har även statsskulden kunnat mins-<br />
kas. Miljöpartiet står bakom målet att den offentliga sek-<br />
torns finansiella sparande ska uppgå till en procent som<br />
andel av BNP i genomsnitt över en konjunkturcykel. Det<br />
är fel att konsumera idag och föra över stora skulder till<br />
våra barn i framtiden.<br />
Finanskrisen, den djupa lågkonjunktur <strong>vi</strong> befinner oss i,<br />
samt de demografiska förändringarna som kommer att ske<br />
under de närmaste åren kommer att sätta press på det fi-<br />
30<br />
http://www.mp.se/templates/Mct_177.aspx?number=1765<br />
78<br />
- 34 -<br />
nanspolitiska ramverket. Vi tror dock att det under svåra<br />
ekonomiska tider är extra <strong>vi</strong>ktigt med ordning och reda i<br />
den ekonomiska politiken.<br />
Fördelningspolitik<br />
Omfördelning i samhället mellan de som har mycket och<br />
de som har det ekonomiskt sämre sker framför allt genom<br />
socialförsäkringssystem och skattesystemet. Miljöpartiet<br />
menar att både dessa bör användas aktivt för att omförde-<br />
la. Nuvarande regerings politik har skapat större klyftor i<br />
samhället. Samtidigt som skatten sänkts mest, i kronor, för<br />
dem med höga inkomster har stora försämringar genom-<br />
förts av sjukförsäkring och arbetslöshetsförsäkringen. Det-<br />
ta är helt oacceptabelt. Vi menar att fler ska omfattas av<br />
trygghetssystemen och att skattepolitiken i större utsträck-<br />
ning måste leda till omfördelning. Vi menar också att rik-<br />
tade insatser måste göras mot grupper som har en ekono-<br />
miskt extra svår situation. En sådan grupp är ensamståen-<br />
de föräldrar där <strong>vi</strong> föreslagit höjning av bostadsbidraget<br />
riktat mot föräldrar med mycket låga inkomster.<br />
Förmögenhetsskatten<br />
Miljöpartiet <strong>vi</strong>ll inte återinföra förmögenhetsskatten nu<br />
när den slopats. Det motiveras av alla undantag som skat-<br />
ten fått genom åren och att den därför kommit att gynna<br />
<strong>vi</strong>ssa placeringar framför andra. Det har till exempel hand-<br />
lat om att aktier på <strong>vi</strong>ssa börslistor varit belagda med för-<br />
mögenhetsskatt, medan andra varit befriade. De med låga<br />
förmögenheter har ofta fått betala skatten medan personer<br />
med mycket stora förmögenheter lätt kunna smita undan.<br />
Den tidigare förmögenhetskatten har haft en negativ in-<br />
verkan på finansieringen av småföretag då privata förmö-<br />
genheter gömts undan i utlandet. Att återinföra en förmö-<br />
genhetskatt kan få negativa konsekvenser på både jobb<br />
och företagande.<br />
Förmögenhetsskatten har till <strong>vi</strong>ss del haft en omfördelande<br />
effekt. Därför anser Miljöpartiet att slopandet av förmö-<br />
genhetskatten borde ha finansierats med ett ökat uttag av<br />
skatt på de grupper som gynnas av att förmögenhetsskat-<br />
ten avskaffats. Eftersom regeringen inte finansierat refor-<br />
men på ett sådant sätt kunde inte Miljöpartiet stödja för-<br />
slaget. Dessutom genomfördes reformen i ett sammanhang<br />
där människor med stora tillgångar gynnades kraftigt ge-<br />
nom flera andra åtgärder. I avvaktan på att en större över-<br />
syn av skattesystemet genomförs föreslår Miljöpartiet<br />
ändå inte att den gamla förmögenhetskatten ska återinfö-
as. Istället har <strong>vi</strong> i våra budgetmotioner andra typer av<br />
skattehöjningar som belastar höginkomsttagare.<br />
Hushållsnära tjänster, skattereduktion<br />
Miljöpartiet är kritiskt till att regeringen infört en skattere-<br />
duktion på hushållsnära tjänster. Skattereduktionen utnytt-<br />
jas framför allt av personer med goda inkomster som bör<br />
ha råd att betala för dessa tjänster själva. Subventioner av<br />
hushållsnära tjänster ger dåliga fördelningseffekter, riske-<br />
rar att ersätta en form av skattefusk med en annan och<br />
bidrar inte till ökad jämställdhet. Skattereduktionen är 50<br />
procent av arbetskostnaderna inklusive moms. Maximal<br />
skattereduktion är 50 000 kronor per år och person, <strong>vi</strong>lket<br />
är en mycket hög subvention.<br />
I den lågkonjunktur <strong>vi</strong> nu befinner oss måste man vara<br />
ytterst varsam med reformer som påverkar efterfrågan på<br />
arbetskraft. Miljöpartiet anser därför att avdraget för hus-<br />
hållsnära tjänster ska avskaffas senare, när lågkonjunktu-<br />
ren är över.<br />
Miljöskatter<br />
Miljöpartiets huvudprioritering vad det gäller skattepoliti-<br />
ken är att höja de klimat- och energirelaterade skatterna.<br />
Genom att höja klimat- och energiskatterna blir det mer<br />
lönsamt att energieffekti<strong>vi</strong>sera och dyrare att använda till<br />
exempel fossila bränslen som ger upphov till klimatpro-<br />
blem. För att minska klimatpåverkan <strong>vi</strong>sar jämförande<br />
studier att höjd skatt på koldioxid är effektivt. Genom<br />
skatter på miljö- och hälsoskadliga varor synliggörs sam-<br />
hällskostnader som annars inte syns i priset och konsum-<br />
tionen styrs i en mer hållbar riktning. De höjningar av<br />
miljöskatter <strong>vi</strong> förordar är höjd koldioxidskatt, för att<br />
motverka klimatförändringarna, en kilometerskatt på<br />
tunga lastbilstransporter som gynnar godstransporter på<br />
järnväg framför väg, en anpassning av trafikskatterna så<br />
att utsläppssnåla fordon gynnas, samt att skatt införs på<br />
flyget som idag helt är undantaget från energi- och kli-<br />
matskatter.<br />
Vi har under mandatperioden dri<strong>vi</strong>t en höjning av koldiox-<br />
idskatten på motsvarande 60 öre per kg koldioxid över tre<br />
år. Koldioxidskatten påverkar priset på bland annat ben-<br />
sin, diesel och eldningsolja. Med denna höjning skulle<br />
bensinen om tre år blir cirka två kronor dyrare per liter.<br />
- 35 -<br />
Jobbskatteavdrag<br />
Miljöpartiet har accepterat stora delar av jobbskatteavdra-<br />
get, dvs. sänkt statlig skatt för dem som har en arbetsin-<br />
komst, men menar att det måste ha en annan fördelnings-<br />
profil där de med höga inkomster får ett mindre avdrag än<br />
idag.<br />
Vi har sagt nej till det fjärde steget i jobbskatteavdraget.<br />
Reformen är ett dyrt sätt att skapa jobb och den är ofinan-<br />
sierad <strong>vi</strong>lket kommer att leda till försvagade statsfinanser.<br />
Enligt regeringens egna beräkningar skapar skattesänk-<br />
ningarna på 10 miljarder kronor bara 3000 nya jobb, <strong>vi</strong>lket<br />
innebär att varje nytt jobb kostar 3,3 miljoner kronor.<br />
Miljöpartiet tar också avstånd från att pensionärer, sjuka<br />
och föräldralediga ska ha en högre skattesats. Justeringen<br />
så att det blir samma skattesats måste göras successivt.<br />
ROT-avdrag<br />
Miljöpartiet är mycket positivt till ROT-avdrag under låg-<br />
konjunktur. Det stimulerar husägare att passa på att reno-<br />
vera när det ändå finns många arbetslösa i byggbranschen.<br />
VI <strong>vi</strong>ll dock inte att ROT- avdragen ska vara permanenta.<br />
Vi är principiellt motståndare till en permanent skattere-<br />
duktion för såväl hushållsnära tjänster som ROT-<br />
avdragen.<br />
Skatter<br />
Skattepolitiken påverkar i stor utsträckning människors<br />
privatekonomi. Samtidigt är den ett <strong>vi</strong>ktigt politiskt styr-<br />
medel som påverkar människor och företags beteenden.<br />
Miljöpartiet menar att det behövs en skattepolitik som<br />
syftar till att ge människor ökad frihet, större rätt<strong>vi</strong>sa och<br />
drivkrafter att medverka till ett hållbart samhälle. Skatte-<br />
politiken måste i större utsträckning än idag anpassas efter<br />
de utmaningar som samhället står inför. Den mycket snäva<br />
syn på skattepolitiken som regeringen stått för, där det<br />
överordnade målet tycks vara att sänka skattetrycket, av<strong>vi</strong>-<br />
sar <strong>vi</strong>.<br />
Miljöpartiet menar att skattepolitiken i större utsträckning<br />
behöver användas för att klara klimat- och miljömål. Of-<br />
fensiva miljöskatter som gör att miljöbra beteenden gyn-<br />
nas är beprövade och har <strong>vi</strong>sat goda resultat. Den gröna<br />
skatteväxlingen som genomfördes i Sverige under förra<br />
mandatperioden, 2002-2006, har lyfts fram som ett före-<br />
döme internationellt. Höjningen av miljöskatterna som då
eslutades av riksdagen omfattade 30 miljarder kronor<br />
under en tioårsperiod.<br />
Vi anser att det kommer behövas klimat- och energirelate-<br />
rade skattehöjningar i minst denna storleksordning även<br />
under de kommande tio åren. Pengarna som genereras<br />
behövs för satsningar på ny energiteknik, utbyggnad av<br />
klimatvänlig infrastruktur såsom järnväg och kollektivtra-<br />
fik, forskning och utveckling och klimatanpassning av<br />
bostäder. Investeringar som gör att <strong>vi</strong> klarar klimatmålen<br />
samtidigt som ekonomin kan utvecklas och nya jobb ska-<br />
pas.<br />
Miljöpartiets förslag om höjda klimat- och energiskatter<br />
innebär samtidigt att <strong>vi</strong> inte anser att kraftigt höjda in-<br />
komstskatter varken är nödvändiga eller möjliga. Vår am-<br />
bition är att vanliga löntagare med inkomster under 30.000<br />
kronor per månad inte bör få någon inkomstskattehöjning.<br />
Samtidigt är skatter ett <strong>vi</strong>ktigt sätt att omfördela resurser i<br />
samhället. Med våra förslag ökar rätt<strong>vi</strong>san i skattesystemet<br />
påtagligt jämfört med den politik som regeringen för.<br />
Skattehöjningar i mp:s budgetförslag<br />
för 2010, miljarder kr<br />
2010 2011 2012<br />
Inkomstskatter 9,35 8,95 8,85<br />
Socialavgifter 2,2 2,1 1,7<br />
Kapitalskatter -0,21 -0,21 -0,21<br />
Miljöskatter 7,7 23,8 32,46<br />
Övriga skatter -3,31 -3,31 -3,31<br />
Summa 15,73 31,33 39,69<br />
På lite längre sikt menar <strong>vi</strong> att det behövs en större över-<br />
syn av skattesystemet. Senast en sådan skedde var i början<br />
av 1990-talet. Nu har det gått nästan tjugo år sedan dess.<br />
De förändringar som regeringen genomfört med en hel rad<br />
undantag och specialregler har gjort skattesystemet än mer<br />
oöverskådligt och ökat behoven av en större översyn än<br />
mer.<br />
- 36 -<br />
Skattetryck eller skattekvot<br />
Regeringen har haft ett uttalat mål att sänka det totala<br />
skattetrycket eller skattekvoten som det också kallas. De<br />
har dri<strong>vi</strong>t igenom detta genom stora skattesänkningar,<br />
främst gällande inkomstskatterna.<br />
Miljöpartiet ser inget egenvärde i höga skatter. Vi menar<br />
istället att behoven – till exempel inom offentlig sektor<br />
och behoven av investeringar i klimat- och miljöåtgärder –<br />
bör vara styrande för hur mycket skatter det offentliga tar<br />
in. När regeringen nu sänkt skatterna kraftigt ser <strong>vi</strong> ett<br />
behov att höja det totala skatteuttaget något för att finansi-<br />
era nödvändiga klimat- och miljöinvesteringar och för-<br />
stärka kvaliteten i skolan och vården.<br />
Stabiliserings-, penning- och finanspolitik<br />
Stabiliseringspolitik är den övergripande benämningen på<br />
den del av den ekonomiska politiken som handlar om att<br />
motverka stora konjunktursvängningar i bland annat pro-<br />
duktion och arbetslöshet. Stabiliseringspolitiken består av<br />
två huvuddelar: penningpolitiken och finanspolitiken.<br />
Penningpolitiken innefattar frågor om inflation, räntor och<br />
penningmängd och sköts huvudsakligen av riksbanken.<br />
Finanspolitiken styrs av regeringen som genom sin bud-<br />
getpolitik kan vara med och påverka resursutnyttjandet i<br />
ekonomin.<br />
Generellt gäller att Sverige som en liten öppen ekonomi,<br />
med stort handelsutbyte med omvärlden, har relativt små<br />
möjligheter att påverka den egna konjunkturen. Till stor<br />
del styrs konjunkturutvecklingen i Sverige därför av ut-<br />
vecklingen i de stora ekonomier som Sverige har stor ex-<br />
port till. Minskar efterfrågan i omvärlden påverkas Sveri-<br />
ge kraftigt av detta genom mindre export.<br />
Stabiliseringspolitiken i ett land med flytande växelkurs<br />
sker huvudsakligen med hjälp av penningpolitiken. Riks-<br />
banken har mandat av riksdagen att upprätthålla ett fast<br />
penningvärde. Utöver det ska Riksbanken genom räntepo-<br />
litiken stabilisera resursutnyttjandet och även skapa stabi-<br />
litet på arbetsmarknaden. Riksbanken styr genom att höja<br />
räntan när <strong>vi</strong> går in i en högkonjunktur då resursutnyttjan-<br />
det och inflationen är hög. Detta minskar köpkraften, in-<br />
flationstrycket och resursutnyttjandet. På motsvarande sätt<br />
sänker man räntan när <strong>vi</strong> närmar oss lågkonjunktur, köp-<br />
kraften ökar då och nedgången motverkas. Miljöpartiet<br />
står bakom den nuvarande målsättningen kring penningpo-
litiken, med en fristående Riksbank, som <strong>vi</strong> anser tjänat<br />
Sverige väl.<br />
Även finanspolitiken kan i <strong>vi</strong>ss utsträckning användas för<br />
att motverka konjunkturnedgångar och stabilisera resurs-<br />
utnyttjandet i ekonomin. Framför allt gäller det <strong>vi</strong>d myck-<br />
et kraftiga konjunkturförsvagningar eller i konjunkturtop-<br />
par. Detta sker genom att staten ökar sin konsumtion i<br />
samband med lågkonjunktur och stramar åt sin konsum-<br />
tion i högkonjunktur. Att använda finanspolitiken för fin-<br />
justeringar av konjunkturutvecklingen har dock <strong>vi</strong>sat sig<br />
mycket svårt.<br />
Sänkt arbetstid<br />
Sverige har relativt sett ganska kort genomsnittlig arbets-<br />
tid per anställd men å andra sidan ett högt deltagande på<br />
arbetsmarknaden. Historiskt har sysselsättningen ökat me-<br />
dan den genomsnittliga arbetstiden minskat. Det <strong>tycker</strong><br />
Miljöpartiet är en bra utveckling och trenden med succes-<br />
siv arbetstidsförkortning bör främjas genom en aktiv poli-<br />
tik. Vi menar att det finns fortsatt utrymme för sänkt ar-<br />
betstid när allt fler personer deltar på arbetsmarknaden.<br />
Arbetstidsförkortning är i första hand en möjlighet för<br />
arbetsmarknadens parter, men också en fråga för lagstift-<br />
ning. I partiprogrammet har <strong>vi</strong> som mål att sänka arbetsti-<br />
den till 30 timmar per vecka.<br />
Genom att ha en mer flexibel syn på den arbetade tiden<br />
under olika perioder i arbetslivet kan en arbetstidsförkort-<br />
ning åstadkommas i en mer modern tappning. Miljöpartiet<br />
arbetar framförallt för sänkt arbetstid för småbarnsföräld-<br />
rar som är den grupp i samhället som upplever mest tid-<br />
stress. Det vore bra om fler småbarnsföräldrar kunde arbe-<br />
ta deltid under småbarnsåren med stöd från samhället. Det<br />
skulle minska stressen och pressen på föräldrarna, främja<br />
jämställdhet och bidra till en mer rimlig arbets- och famil-<br />
jesituation. Läs mer om vårt förslag till barntid i kapitlet<br />
om barn- och familjepolitik.<br />
REGERINGENS POLITIK UNDER MANDAT-<br />
PERIODEN<br />
Regeringens övergripande målsättning för den ekonomis-<br />
ka politiken har varit att öka utbudet av arbetskraft genom<br />
skatte- och regelförändringar för att på det sättet minska<br />
det så kallade utanförskapet. Skatten har sänkts för dem<br />
som jobbar genom jobbskatteavdraget och genom att er-<br />
- 37 -<br />
sättningsnivåerna i trygghetssystemen har försämrats. Det<br />
är den kalla handens politik. Miljöpartiet menar att reger-<br />
ingens utbudspolitik är enkelspårig och enfaldig. Att öka<br />
arbetskraftsutbudet måste ske med betydligt fler verktyg<br />
än de som regeringen har använt. Utbildning, satsningar<br />
på folkhälsa, arbete mot antidiskriminering och stöd och<br />
hjälp till personer som hamnat utanför arbetsmarkanden är<br />
minst lika <strong>vi</strong>ktiga verktyg för att öka utbudet av arbets-<br />
kraft.<br />
Regeringens mål sägs vara att föra Sverige tillbaka till full<br />
sysselsättning genom att minska ”utanförskapet”. Begrep-<br />
pet utanförskap som inkluderar alla människor som per-<br />
manent eller tillfälligt lever på sociala ersättningar är dock<br />
diffust och luddigt och har bland annat kritiserats av Riks-<br />
re<strong>vi</strong>sionen31.<br />
Moderaterna lovade i valrörelsen 2006 att minska utanför-<br />
skapet. Enligt den definition de själva använde 2006 är tre<br />
år senare 70 000 fler i utanförskap.<br />
Jobbskatteavdrag<br />
Jobbskatteavdraget är en skattereduktion som infaller när<br />
man har inkomst av arbete eller näringsverksamhet. Syftet<br />
med jobbskatteavdraget är att öka skillnaden mellan in-<br />
komst av arbete jämfört med ersättningar från trygghets-<br />
systemen, till exempel i form av a-kassa eller sjukersätt-<br />
ning, för att på det sättet göra det mer ”lönsamt att arbeta”.<br />
Regeringens skattepolitik har inneburit störst skattesänk-<br />
ningar i kronor för dem med höga inkomster. Den tiondel<br />
av befolkningen med de högsta inkomsterna får närmare<br />
en femtedel av jobbskatteavdraget. Dessutom har män i<br />
större utsträckning än k<strong>vi</strong>nnor fått del av skattesänkning-<br />
arna. Jobbskatteavdraget förändrar också skatteuttaget på<br />
olika typer av förvärvsinkomster. Pensionärer liksom<br />
långtidssjuka blir relativt sett fattigare än de som arbetar.<br />
Jämfört med de skattesänkningar som genomfördes under<br />
mandatperioderna 1998-2006 har de nuvarande skatte-<br />
sänkningarna gett mer till höginkomsttagare samtidigt som<br />
de sociala trygghetssystemen försämrats. Regeringen har<br />
utökat jobbskatteavdraget i fyra omgångar.<br />
31 Riksre<strong>vi</strong>sionen rapport 2008:26 “Utanförskap och sysselsättningspolitik,<br />
regeringens redo<strong>vi</strong>sning”.
Fastighetskatt<br />
En av regeringens större reformer är omläggningen av<br />
fastighetskatten. De förändringar som genomförts är att ett<br />
tak införts för hur stor fastighetskatten får bli, skatten är<br />
omdöpt till avgift och den går numera direkt till kommu-<br />
nerna istället för som tidigare till staten. Ett tak har också<br />
satts för hur stora skatteuppskov man får ha, uppskoven<br />
har belagts med ränta och rea<strong>vi</strong>nstskatten har höjts. Den<br />
huvudsakliga effekten av regeringens förslag till tak på<br />
fastighetskatt är att fastigheter med mycket höga taxe-<br />
ringsvärden på sina hus får betydligt lägre skatt, medan<br />
fastigheter med låga taxeringsvärden beskattas hårdare.<br />
Förmögenhetskatten<br />
Regeringen har under mandatperioden avskaffat förmö-<br />
genhetsskatten. Regeringen finansierar dock inte den slo-<br />
pade förmögenhetskatt med ett ökat uttag av skatt på de<br />
grupper som gynnades av att förmögenhetsskatten avskaf-<br />
fades.<br />
Skattereduktion för hushållsnära tjänster<br />
Regeringen har infört en skattereduktion för hushållsnära<br />
tjänster.<br />
Sociala avgifter och arbetsgivaravgifter<br />
Regeringen har genomfört flera riktade förändringar av<br />
arbetsgivaravgifterna och de sociala avgifterna. Den störs-<br />
ta förändring som genomförts är att de avskaffat de gene-<br />
rella sänkningarna av arbetsgivaravgiften som framför allt<br />
gynnade små företag. Regeringen har som kompensation<br />
för detta infört en sänkning av arbetsgivaravgifterna för<br />
ungdomar. Arbetsgivaravgifterna för äldre har också<br />
sänkts kraftigt.<br />
Andra partiers politik<br />
Miljöpartiet, Vänsterpartiet och Socialdemokraterna är<br />
överens om att ordning och reda i den offentliga ekonomin<br />
är en hörnsten i en ansvarsfull ekonomisk politik. Alla tre<br />
partierna förordar något högre skatter än vad <strong>vi</strong> har idag.<br />
Miljöpartiet har framför allt dri<strong>vi</strong>t klimat- och energiskat-<br />
tehöjningar medan Vänsterpartiet och Socialdemokraterna<br />
har förordat höjda inkomstskatter. Miljöpartiet acceptera-<br />
de tidigt stora delar av jobbskatteavdraget <strong>vi</strong>lket även So-<br />
cialdemokraterna gjort, men inte Vänsterpartiet. Alla tre<br />
rödgröna partierna har sagt nej till regeringens fjärde steg i<br />
- 38 -<br />
skattsänkningar på 10 miljarder kronor i höstbudgeten<br />
2009. Vänsterpartiet <strong>vi</strong>ll ha ett höjt grundavdrag. Till<br />
skillnad från Miljöpartiet <strong>vi</strong>ll Socialdemokraterna och<br />
Vänsterpartiet återinföra förmögenhetskatten.<br />
De rödgröna har en överenskommelse att presentera ge-<br />
mensamma lösningar i de stora skattefrågorna under våren<br />
2010. Den gemensamma rödgröna vårbudgeten kommer<br />
att presenteras i början av maj.<br />
HUR VI BEMÖTER MOTARGUMENT<br />
- Varför <strong>vi</strong>ll Miljöpartiet ha mer skatter? Svenska skatte-<br />
trycket är ju alltför högt för att Sverige ska klara och kon-<br />
kurrera med omvärlden.<br />
- MP: <strong>Så</strong> är det inte. Sverige är mycket konkurrenskraftigt<br />
internationellt. Det beror på att <strong>vi</strong> har hög utbildningsnivå<br />
i Sverige, att <strong>vi</strong> har ett relativt sett gott näringslivsklimat<br />
och bra infrastruktur. Traditionellt har ett välutvecklat<br />
trygghetssystem gjort Sverige mindre känsligt för struktur-<br />
förändringar i näringslivet <strong>vi</strong>lket främjat nedläggning av<br />
icke konkurrenskraftiga företag och istället skapat utrym-<br />
me för förnyelse och utveckling. Självklart behöver skat-<br />
tesystem hela tiden ses över och nivån och utformningen<br />
på enskilda skatter förändras. Men det går inte att säga<br />
generellt att låga skatter ger bättre konkurrenskraft.<br />
- Det finanspolitiska ramverket har tjänat ut sin roll och<br />
behöver reformeras!<br />
- MP: Vi menar att det är <strong>vi</strong>ktigt med ordning och reda i<br />
den offentliga ekonomin. Utgiftstaken gör att riksdagen<br />
inte pressas att ständigt öka utgifterna och överskottsmålet<br />
har tjänat väl för att få ned skuldsättningen som tidigare<br />
varit alltför hög. Nu fungerar överskottsmålet som en<br />
dämpare mot framtida demografiska förändringar. Den<br />
goda ordningen i statsfinanserna och de överskott som de<br />
offentliga finanserna upp<strong>vi</strong>sat under högkonjunkturen har<br />
också gjort oss väl förberedda att hantera den djupa låg-<br />
konjunktur som <strong>vi</strong> nu befinner oss i. Tack vare tidigare<br />
överskott kan nu upplåningen öka. Alternativet hade varit<br />
stora nedskärningar i tryggheten och välfärden.<br />
- Varför <strong>vi</strong>ll ni ha så höga miljöskatter? Det kommer att<br />
drabba den svenska industrin!
- MP: Att genomföra politik på klimat- och miljöområdet<br />
handlar om att säkra framtiden. Långsiktig hållbar utveck-<br />
ling gynnar också industrin. Genom att samtidigt höja<br />
energi- och klimatskatterna och bygga ut kollektivtrafiken,<br />
järnvägen och satsa på utveckling av miljöbilar, förnybara<br />
bränslen och energieffekti<strong>vi</strong>seringar kan <strong>vi</strong> fasa ut an-<br />
vändningen av till exempel fossila bränslen och samtidigt<br />
skapa nya jobb och företag. Vi menar att omställningen av<br />
samhället är en stor utmaning men också en stor möjlighet<br />
med fler jobb i industrin.<br />
- Högt bensinpris slår mot dem som åker bil på landsbyg-<br />
den! Hur ska det gå för låginkomsttagare på landsbygden<br />
som <strong>vi</strong>ll ta sig till jobbet?<br />
- MP: Självklart ska människor kunna bo och leva i gles-<br />
bygden. Och om det är någonstans bilen verkligen behövs<br />
så är det just där.<br />
Bensinpriset beror dels på oljepriset, dels på skatter, till<br />
exempel koldioxidskatt och moms. Det är <strong>vi</strong>ktigt att kol-<br />
dioxidskatten höjs så att <strong>vi</strong> på ett effektivt sätt kan mot-<br />
verka klimatförändringarna, och det ökar priset på bensin<br />
och diesel. När det blir dyrare att köra på fossila bränslen<br />
blir det ett argument att välja miljövänligare och snålare<br />
bilar, köra mjukare, samåka eller om möjligt välja mer<br />
klimatsmarta färdmedel. Höjda koldioxidskatter är i all-<br />
mänhet det mest kostnadseffektiva sättet att minska ut-<br />
släppen – mest klimatnytta för pengarna helt enkelt.<br />
Miljöpartiet <strong>vi</strong>ll att koldioxidskatten ska sättas så att kli-<br />
matmålen nås. Det kommer att innebära högre bensinpri-<br />
ser. För att ge människor klimatsmarta alternativ <strong>vi</strong>ll <strong>vi</strong><br />
bygga ut järnvägarna och kollektivtrafiken.<br />
Om bensinpriset slår orimligt hårt mot personer boende i<br />
glesbygden <strong>vi</strong>ll <strong>vi</strong> hellre ge någon form av kompensation<br />
liknande det glesbygdsavdrag <strong>vi</strong> genomförde 2006 än att<br />
avstå från en ansvarsfull klimatpolitik. Utvärderingar av<br />
den gröna skatteväxlingen 2002-2006 <strong>vi</strong>sade att gles-<br />
bygdsborna hörde till de stora <strong>vi</strong>nnarna.<br />
- Låginflationspolitiken leder till ökad arbetslöshet<br />
- MP: På lång sikt finns ingen konflikt mellan arbetslöshet<br />
och låg inflation. Tvärtom finns det mycket som talar för<br />
att låg och stabil inflation är en förutsättning för en balan-<br />
serad ekonomisk utveckling, minskad arbetslöshet och fler<br />
arbetstillfällen. På kort sikt kan det finnas en målkonflikt<br />
- 39 -<br />
och i detta läge har Riksbanken att balansera dessa krav<br />
mot varandra.<br />
LÄS MER:<br />
I Miljöpartiets budgetmotion, mp402 Ett modernt grönt<br />
Sverige efter krisen – Miljöpartiet de Grönas budgetmo-<br />
tion för 2010, som svar på regeringens budgetförslag för<br />
2010, finns alla detaljer kring vår skatte- och utgiftsförslag<br />
samt mer detaljerade resonemang om vår ekonomiska<br />
politik.<br />
BAKGRUND OCH FAKTA<br />
Sveriges ekonomi och konjunkturutveck-<br />
lingen<br />
Utmärkande för svensk ekonomi är vårt stora omvärldsbe-<br />
roende där exporten utgör en mycket stor del av den totala<br />
produktionen, den höga sysselsättningsgraden där k<strong>vi</strong>nnor<br />
i mycket stor utsträckning deltar på arbetsmarknaden och<br />
den relativt sett stora offentliga sektorn.<br />
Sedan den senaste svåra ekonomiska krisen i början av<br />
1990-talet har svensk ekonomi utvecklats väl. Inflationen<br />
har varit låg, reallönerna32 och sysselsättningen har ökat<br />
och arbetslösheten sjunkit. Undantaget är den mindre ned-<br />
gången i samband med IT-kraschen i början av 2000-talet.<br />
När den borgerliga regeringen tog över makten 2006 var<br />
<strong>vi</strong> inne i en mycket kraftig högkonjunktur med snabbt<br />
stigande sysselsättning, god ordning i de offentliga finan-<br />
serna och låg inflation.<br />
Nu befinner sig Sverige och världen i en kraftig lågkon-<br />
junktur som många jämfört med 1930-talet depression. En<br />
normal konjunkturavmattning har accelererats av en glo-<br />
bal finansiell kris med ursprung i en amerikansk bostads-<br />
bubbla. Sverige har drabbat på två sätt av krisen. Dels har<br />
<strong>vi</strong>, liksom alla andra länder, haft stora problem på de fi-<br />
nansiella marknaderna dels gör vårt stora exportberoende<br />
32 Reallöneökning är löneökning minus inflation och är ett<br />
bättre mått på köpkraft än att bara titta på nominell löneutveckling,<br />
<strong>vi</strong>lket är den löneökning man ser på sina lönebesked.
att den Svenska exportindustrin drabbas hårt när efterfrå-<br />
gan i omvärlden minskar kraftigt.<br />
Under 2010 och 2011 kommer sysselsättningen, enligt<br />
regeringens egna beräkningar, att minska och arbetslöshe-<br />
ten att öka med över 200 000 personer. Den öppna arbets-<br />
lösheten förväntas bli 11,6 procent av arbetskraften 2011,<br />
<strong>vi</strong>lket motsvarar ungefär 560 000 personer. Regeringen<br />
räknar med att 75 000 personer av dem som nu blir arbets-<br />
lösa kommer att slås ut permanent från arbetskraften. Ex-<br />
akt hur lång och djup lågkonjunkturen kommer att bli är<br />
ingen som vet men de flesta prognoser och bedömningar<br />
utgår från att en återhämtning kommer under slutet 2010.<br />
Skatter och offentlig sektor<br />
Sveriges internationellt sett höga skatter har i huvudsak<br />
två orsaker. Dels har <strong>vi</strong> ett relativt omfattande offentligt<br />
åtagande när det gäller till exempel sjukvård, barnomsorg<br />
och skola med låga eller inga avgifter för offentligt finan-<br />
sierad verksamhet. Dels ligger stora delar av socialförsäk-<br />
ringarna (föräldraförsäkring, arbetslöshetsförsäkring och<br />
sjukförsäkring) inom ramarna för statsbudgeten och finan-<br />
sieras med socialavgifter som är en sorts skatt. I många<br />
andra länder ligger socialförsäkringarna utanför statens<br />
budget och socialavgifterna räknas där inte som skatter.<br />
De största skatterna i Sverige är skatt på arbetsinkomst<br />
och arbetsgivaravgifter samt momsen. En betydligt mindre<br />
del kommer från kapitalskatter och företagskatter.<br />
Miljöskatterna utgör cirka fem procent av de totala skat-<br />
terna.<br />
En globaliserad ekonomi<br />
Den stora trenden i den globala ekonomin under efter-<br />
krigstiden fram till idag är ökad öppenhet i världsekono-<br />
min. Teknisk och organisatorisk utveckling har banat vä-<br />
gen för en allt mer gränsöverskridande världsekonomi.<br />
Den internationella handeln har ökat kraftigt. Avreglering-<br />
ar av valuta- och kapitalmarknader under 1980- och 1990-<br />
talet har skapat allt mer integrerade kapital- och valuta-<br />
marknader. I <strong>vi</strong>ssa delar har globaliseringen av ekonomin<br />
varit positiv. Fattigdomen i världen har minskat och utby-<br />
tet med omvärlden har förbättrats. Enligt Världsbanken<br />
levde cirka 900 miljoner människor 2007 på en inkomst<br />
under 1,08 amerikanska dollar per dag. I afrikanska länder<br />
söder om Sahara är 51 procent fattiga. Andelen fattiga har<br />
dock minskat från 37 procent globalt sett 1993 till 30 pro-<br />
- 40 -<br />
cent 2002. Kinas utveckling svarar för huvuddelen av<br />
denna minskning, en utveckling som å andra sidan med-<br />
fört allvarlig miljöpåverkan.<br />
Globaliseringen har också många a<strong>vi</strong>gsidor där <strong>vi</strong> måste<br />
intensifiera sökandet efter politiska lösningar. Inte minst<br />
<strong>vi</strong>sar den rådande ekonomiska krisen hur känslig det glo-<br />
bala systemet är och på behovet av modernisering och<br />
reformer av de globala institutioner som skapats för att<br />
hålla ordning på världsekonomin. Institutioner som<br />
Världsbanken och IMF behöver reformeras och helt nya<br />
institutioner och regelverk behöver skapas.<br />
Kopplingen mellan miljöförstöring, tillväxt<br />
och ekonomisk utveckling<br />
Det finns ett tydligt historiskt samband mellan BNP-<br />
tillväxt och ökad miljöförstöring. Detta samband är mer<br />
eller mindre starkt, för <strong>vi</strong>ssa miljöproblem kan inte längre<br />
något samband på<strong>vi</strong>sas. För många stora miljöproblem är<br />
dock sambandet fortfarande starkt. För koldioxidutsläpp<br />
finns till exempel ett starkt samband mellan utsläpp av<br />
växthusgaser och ökad BNP globalt. Enligt beräkningar33<br />
är sambandet i princip linjärt <strong>vi</strong>lket indikerar att ökad<br />
BNP, allt annat lika, leder till ökade utsläpp. Det <strong>här</strong> för-<br />
hållandet gäller även i Sverige och stämmer väl överens<br />
med modellberäkningar som Naturvårdsverket och Ener-<br />
gimyndigheten genomfört. Enligt deras ”business as usu-<br />
al” perspektiv ökar koldioxid utsläppen i Sverige fram till<br />
2020. Utmaningen för framtiden är att enas kring en poli-<br />
tik där <strong>vi</strong> förmår att bryta sambandet mellan ekonomisk<br />
utveckling och fortsatta utsläpp och miljöförstöring.<br />
Allt fler röster i debatten stödjer Miljöpartiets linje om att<br />
det finns ett behov av att <strong>vi</strong>dga perspektivet. Problemet<br />
med att använda BNP-utveckling som den enda rådande<br />
indikatorn över mänskliga framsteg ifrågasätts. Bland an-<br />
nat har flera Europeiska länder inlett arbeten med att ut-<br />
veckla fler indikatorer och att bredda sina perspektiv vad<br />
det gäller ekonomisk utveckling. <strong>Så</strong> sent som i augusti<br />
2009 kom också EU-kommissionen med ett meddelande –<br />
Bortom BNP att mäta framsteg i en föränderlig värld till<br />
parlamentet och rådet. Meddelandet handlar om EU-<br />
kommissionens arbete med att utveckla indikatorer som<br />
bättre mäter ekonomisk utveckling och välfärdsframsteg. I<br />
Storbritannien lanserade regeringens kommission för håll-<br />
33 ITPS (2008) Konsten att nå både klimatmål och god<br />
tillväxt Rapport A2008:008
ar utveckling rapporten ”Prosperity without growth”34. I<br />
Frankrike gav president Nicolas Sarkozy för ett år sedan<br />
nobelpristagaren Joseph Stiglitz i uppdrag att leda en<br />
kommission av höga ekonomer för att granska BNP-<br />
begreppet. Även OECD och Världsbanken har expert-<br />
grupper som räknar på alternativa välfärdsmått. Miljöpar-<br />
tiet <strong>tycker</strong> att arbete med att utveckla flera nya indikatorer<br />
är av största <strong>vi</strong>kt och att Sveriges regering bör vara aktiva<br />
i detta arbete. Som ett första steg måste BNP kombineras<br />
med flera andra kvalitativa indikatorer.<br />
Tillväxt i konventionell mening, dvs. ökad konsumtion av<br />
prylar, energi och resurser med miljöförstöring som mest<br />
påtagliga effekt, är inte eftersträvansvärd. Samtidigt är<br />
självklart tillväxt som kan betecknas som grön önskvärd.<br />
Det behövs en ökad debatt och diskussion för att utveckla<br />
den ekonomiska politiken i Sverige såväl som internatio-<br />
nellt.<br />
Miljömålsrådets utvärdering av de Svenska miljömålen35,<br />
IPCC:s vetenskapliga utvärdering av klimatforskningen36,<br />
Sterns beräkningar av kostnaderna för att inte lösa klimat-<br />
frågan37 och FN Millennium Ecosystem Assesment38<br />
över tillståndet hos våra ekosystem är några i raden av<br />
stora omfattande utredningar som tydlig belägger att<br />
mänskligheten i dag lever över våra tillgångar. Det är inte<br />
hållbart och därmed inte förenligt med en sund ekono-<br />
misk utveckling. Den <strong>här</strong> negativa utvecklingen behöver<br />
stoppas. Ekonomin måste utvecklas i hållbar riktning och<br />
sambandet mellan ekonomisk utveckling och miljöförstö-<br />
ring måste brytas.<br />
34<br />
Rapporten finns för nedladdning <strong>här</strong>: http://www.sdcommission.org.uk/publications.php?id=914<br />
35<br />
Miljömålen – nu är det bråttom. Miljömålsrådets utvärdering<br />
Sverige Miljömål 2008<br />
36<br />
IPCC 2007<br />
37<br />
Stern 2006<br />
38<br />
FN 2005<br />
http://www.millenniumassessment.org/en/index.aspx<br />
- 41 -
Miljöpartiets politik för fler jobb och<br />
mer företagande<br />
Att ställa om samhället för klimatet och miljön samtidigt<br />
som framtidsinriktade gröna jobb skapas, är inriktningen<br />
för Miljöpartiets jobb- och företagarpolitik. Vi prioriterar<br />
jobb och ett långsiktigt perspektiv framför kortsiktig kon-<br />
sumtion och meningslösa sysselsättningsåtgärder.<br />
Vår <strong>vi</strong>sion är att framtidens företag och arbeten är flexibla<br />
och är miljömässigt, socialt och ekonomiskt hållbara.<br />
Många fler kommer att jobba på arbetsplatser där nyttjan-<br />
det av miljötekniska lösningar är en självklar del. Arbets-<br />
miljön utvecklas ständigt utifrån den förändrade arbets-<br />
marknadens <strong>vi</strong>llkor och förutsättningar.<br />
Miljöpartiet har ett långsiktigt mål om en arbetstidsför-<br />
kortning, <strong>vi</strong>lket till exempel kan ske genom att arbets-<br />
marknadens parter kommer överens om arbetstidsförkort-<br />
ning i kollektivavtalen. Förutsättningarna för arbetstid ser<br />
olika ut under livet: många upplever att de under <strong>vi</strong>ssa<br />
perioder (exempel<strong>vi</strong>s under småbarnsåren) gärna jobbar<br />
kortare och under andra perioder gärna lite längre dagar.<br />
Vårt förslag om barntid är en form av arbetstidsförkort-<br />
ning som samhället, och inte minst barnen, skulle tjäna<br />
väldigt mycket på.<br />
Förändringstakten på arbetsmarknaden går allt snabbare<br />
och innebär både möjligheter och utmaningar. Människor<br />
måste få en ny chans och möjlighet att byta yrkesbana. För<br />
att de klara omställningsprocesserna krävs mer av vuxen-<br />
utbildning, anpassad arbetsmarknadsutbildning och kom-<br />
petensutveckling. Vi <strong>vi</strong>ll underlätta för människor att väx-<br />
la mellan anställning och företagande.<br />
Det är framför allt i de mindre företagen de nya jobben<br />
skapas. Entreprenörskap och företagande driver utveckling<br />
och förnyelse i ekonomin. Vi ser företagaren som en krea-<br />
tiv person som <strong>vi</strong>ll vara med och förändra samhället i en<br />
positiv riktning. Vi <strong>vi</strong>ll sänka arbetsgivaravgifterna för de<br />
mindre företagen och <strong>vi</strong> <strong>vi</strong>ll genomföra regelförenklingar<br />
då administration och byråkrati är en tung börda för små-<br />
företagen. En grundförutsättning för ett fungerande när-<br />
ingsliv är god infrastruktur, öppen handel, hög utbild-<br />
ningsnivå och satsningar på forskning och utveckling.<br />
- 42 -<br />
Den svenska arbetsmarknaden ska präglas av att arbetsrät-<br />
ten respekteras och utvecklas. Kollektivavtalen är en bä-<br />
rande del av arbetsrätten och innebär att arbetsgivare och<br />
fackföreningar tar gemensamt ansvar och sköter regelver-<br />
ket.<br />
ABC OM MILJÖPARTIETS POLITISKA FÖR-<br />
SLAG FÖR FLER JOBB<br />
A-kassan<br />
Miljöpartiet har i allt väsentligt av<strong>vi</strong>sat regeringens politik<br />
när det gäller försämringarna i arbetslöshetsförsäkringen,<br />
bland annat gällande borttagandet av studerande<strong>vi</strong>llkoret.<br />
Miljöpartiet har hela tiden varit emot regeringens avgifts-<br />
höjning till a-kassorna som genomfördes efter regerings-<br />
skiftet. Vi anser att höjningarna var orättfärdiga och förut-<br />
såg att dessa skulle resultera i massavhopp från a-<br />
kassorna. En betydande del av arbetslöshetens kostnader<br />
har istället hamnat på kommunernas kostnader för försörj-<br />
ningsstödet (socialbidragen).<br />
På kongressen 2008 beslutade Miljöpartiet att <strong>vi</strong> <strong>vi</strong>ll ha en<br />
skattefinansierad arbetslivstrygghet där både arbetslös-<br />
hetsförsäkringen och sjukförsäkringen ingår. Reformen<br />
innebär att ersättningsnivåerna i de båda försäkringarna<br />
måste bli mer lika. Arbetslivstrygghet är en stor reform<br />
som kräver utredning innan den kan genomföras. Som ett<br />
steg på vägen mot arbetslivstrygghet har <strong>vi</strong> föreslagit om-<br />
fattande förbättringar av arbetslöshets- och sjukförsäk-<br />
ringen. Vi har också tillsammans med Socialdemokraterna<br />
och Vänsterpartiet föreslagit att inrätta MOA-kontor –<br />
Människor och Arbete – och samla Arbetsförmedlingen,<br />
Försäkringskassan och delar av kommunens insatser för<br />
sjuka och arbetslösa i en och samma organisation på lokal<br />
nivå. Människor ska ha en dörr in när man söker stöd.<br />
Vi menar att taket i a-kassan bör höjas, i ett första steg<br />
med ungefär 100 kronor per dag <strong>vi</strong>lket skulle ge cirka<br />
1500 kronor mer i månaden efter skatt <strong>vi</strong>d arbetslöshet. Vi<br />
har också föreslagit att ersättningen höjs när en arbetslös<br />
person deltar i arbetsmarknadsprogram. Vi <strong>vi</strong>ll a-kassa<br />
och deltagande i jobb- och utvecklingsgarantin ska berät-
tiga till en ersättning motsvarande 80 procent av tidigare<br />
lön de 300 första dagarna av arbetslöshet. Vi har sagt nej<br />
till strängare arbets<strong>vi</strong>llkor i försäkringen då det innebär att<br />
färre får ersättning <strong>vi</strong>d arbetslöshet liksom att deltidsar-<br />
betslösas <strong>vi</strong>llkor försämrats. Miljöpartiet har även föresla-<br />
git att rätten för den arbetslöse, att under de första 100<br />
ersättningsdagarna, ha möjlighet att begränsa sitt arbets-<br />
sökande inom yrkeskompetensen och till närområdet åter-<br />
förs.<br />
Miljöpartiet av<strong>vi</strong>sade regeringens införande av differentie-<br />
rade arbetslöshetsavgifter för a-kassorna. Vårt alternativ är<br />
ett system som solidariskt utjämnar avgifterna till arbets-<br />
löshetsförsäkringen.<br />
Aktiebolagslag för småföretag<br />
Små och stora företag lever i mångt och mycket i helt oli-<br />
ka ekonomiska och administrativa verkligheter. Där ett<br />
stort företag utan problem kan ha anställda administratörer<br />
som ser till att regler efterlevs och skattefördelar utnyttjas<br />
är småföretagaren ofta hän<strong>vi</strong>sad till att sköta mycket av<br />
administrationen själv. För att skapa mer jämställda för-<br />
hållanden mellan företag bör en utredning med syfte att ta<br />
fram en ny aktiebolagslag riktad mot mindre företag sna-<br />
rast tillsättas. Utredningen bör se över <strong>vi</strong>lka regler som<br />
kan tas bort eller göras enklare för mindre företag.<br />
Arbetsförmedlingen<br />
Regeringen har ökat möjligheterna för kompletterande<br />
privata aktörer i arbetsförmedling, coaching och arbets-<br />
marknadsutbildning. Miljöpartiet har dri<strong>vi</strong>t en liknande<br />
linje och är positiva till dessa förändringar. Vi har också<br />
föreslagit att arbetsmarknadens parter, gärna gemensamt,<br />
genom ekonomisk stimulans ska ges möjlighet starta upp<br />
arbetsförmedlande verksamheter. Vi <strong>vi</strong>ll också ha en gene-<br />
rellt höjd kvalitét på de arbetsmarknadspolitiska insatserna<br />
som AF erbjuder. Målet är att AF ska kunna ge personlig<br />
handledning och stöd från första dagen man är inskriven.<br />
Arbetsgivaravgifter<br />
För att stärka det svenska näringslivsklimatet och under-<br />
lätta för framför allt små- och medelstora företag att växa,<br />
utvecklas och anställa föreslår <strong>vi</strong> tre reformer av arbetsgi-<br />
varavgifterna:<br />
För att underlätta för småföretag att växa och utvecklas<br />
föreslår <strong>vi</strong> i ett första steg att arbetsgivaravgiften generellt<br />
- 43 -<br />
sätts ned med 10 procentenheter på en lönesumma upp till<br />
maximalt 740 000 kronor per år och företag <strong>vi</strong>lket ger en<br />
skattelättnad på cirka 6100 kronor per månad. Reformen<br />
gynnar framför allt de mindre företagen.<br />
Miljöpartiet föreslår också att arbetsgivaravgiften för små-<br />
och medelstora företag med hög forskningsintensitet<br />
sänks. För att se till att svenska forskningsresultat skapar<br />
arbetstillfällen i Sverige behöver förhållandena för nya<br />
och innovativa företag i Sverige förbättras. Nedsättningen<br />
ska vara neutral i förhållande till bransch och endast base-<br />
ras på graden av forskningsintensitet.<br />
Slutligen föreslår <strong>vi</strong> att avgiften sätts ned helt (med undan-<br />
tag av den allmänna pensionsavgiften) för soloföretagare<br />
som väljer att anställa en person. Syftet med reformen är<br />
att på det sättet minska den risk soloföretagaren utsätter<br />
sig för när han eller hon <strong>vi</strong>ll expandera sin verksamhet<br />
genom att anställa en första person.<br />
Vi menar att lättnader som riktas mot mindre företag är<br />
betydligt mer effektiva än de generella åtgärder för ung-<br />
domar och äldre som regeringen genomfört. Dessa skapar<br />
snedvridningar och konkurrensproblem. Regeringens ge-<br />
nerella sänkningar av arbetsgivaravgifterna gynnar fram-<br />
för allt stora företag där jobbtillväxten är låg. <strong>Så</strong>dana för-<br />
ändringar skapar varken nya jobb eller leder till bättre<br />
<strong>vi</strong>llkor för de företag som bäst behöver det.<br />
Arbetsmiljöverket och forskning kring ar-<br />
betslivet<br />
Miljöpartiet har försvarat Arbetsmiljöverkets <strong>vi</strong>ktiga roll<br />
och därmed motsatt sig regeringens nedskärningar inom<br />
verket med 160 miljoner kronor, <strong>vi</strong>lket lett till färre in-<br />
spektioner på arbetsplatserna och skolorna. Vi anser inte<br />
att företag ska kunna konkurrera genom sämre arbetsmil-<br />
jökrav. Vi var emot regeringens nedläggning av Arbets-<br />
livsinstitutet och menar att mer resurser nu måste tillföras<br />
för att forskningen kring arbetslivet utökas.<br />
Entreprenörsår<br />
Se: Småföretag<br />
Företags- och utbildnings<strong>vi</strong>kariat<br />
Miljöpartiet <strong>vi</strong>ll underlätta för den som har en anställning<br />
att <strong>vi</strong>dareutbilda sig eller starta företag. Samtidigt <strong>vi</strong>ll <strong>vi</strong><br />
ge arbetslösa en chans att komma in på arbetsmarknaden.
Därför lanserade <strong>vi</strong> i höstbudgetmotionen 2009 så kallade<br />
företags- och utbildnings<strong>vi</strong>kariat. Förslaget har jobbfokus<br />
och syftar till rörlighet och inträde på arbetsmarknaden<br />
med tanke på den rådande ekonomiska krisen.<br />
Tanken är att man ska kunna vara ledig från sin anställ-<br />
ning under minst tre månader och max 12 månader med en<br />
ersättning motsvarande 85 procent av ersättningen från a-<br />
kassan. Möjligheten erbjuds endast om en arbetslös som<br />
arbetsgivaren godkänt samtidigt går in och <strong>vi</strong>karierar un-<br />
der ledigheten. För att åstadkomma bäst träffsäkerhet före-<br />
slås att stödet ges till personer mellan 20 och 60 år samt<br />
att arbetslösa ungdomar i första hand och långtidsarbetslö-<br />
sa i andra hand är prioriterade för <strong>vi</strong>kariaten. Vi <strong>vi</strong>ll inrätta<br />
cirka 10 000 helårsplatser.<br />
Gröna jobb – Green New Deal<br />
Miljöpartiet har föreslagit omfattande investeringar på<br />
klimatområdet som skapar jobb samtidigt som det ställer<br />
om ekonomin i en hållbar riktning – en ”green new deal”.<br />
Vi gör en storsatsning på investeringar i järnvägar och<br />
spårvägar i landets större städer. I höstbudgetmotionen<br />
2009 satsar <strong>vi</strong> sammantaget närmare nio miljarder kronor<br />
under de närmaste tre åren på detta.<br />
Vi <strong>vi</strong>ll också skynda på renovering och energieffekti<strong>vi</strong>se-<br />
ring av en stor del av landets bostadsbestånd. Vi har därför<br />
föreslagit ett ut<strong>vi</strong>dgat ROT-avdrag som inte enbart ska<br />
riktas till egna hem och bostadsrätter utan även till hyres-<br />
rättsfastigheter, bostadsrättsföreningar och skollokaler.<br />
Därutöver har <strong>vi</strong> föreslagit åtgärder för att utveckla miljö-<br />
teknikbranschen och en kraftig utbyggnad av <strong>vi</strong>ndkraft<br />
och solenergianläggningar.<br />
Tillsammans med Socialdemokraterna och Vänsterpartiet<br />
har <strong>vi</strong> också lanserat ett miljöfordonspaket som ska mins-<br />
ka bilismens miljöpåverkan och bidra till att <strong>vi</strong> når våra<br />
klimatmål samtidigt som <strong>vi</strong> stärker konkurrenskraften hos<br />
svensk fordonsindustri. Paket innebär en mer differentie-<br />
rad fordonsskatt, en allmän skrotningspremie stöd till<br />
förnyelse av tunga fordon och konvertering i efterhand av<br />
bilar samt stimulans för utbyggnad av infrastruktur för nya<br />
bränslen.<br />
Jämställda löner<br />
Löneskillnaderna mellan män och k<strong>vi</strong>nnor är stor på den<br />
svenska arbetsmarknaden. Till stor del beror detta på att<br />
arbetsmarknaden är könsuppdelad och att män och k<strong>vi</strong>n-<br />
- 44 -<br />
nor jobbar inom olika sektorer där k<strong>vi</strong>nnors arbete ges<br />
lägre lön än mäns. En inte obetydande del beror också på<br />
lönediskriminering. Miljöpartiet har föreslagit att pengar<br />
bör avsättas för att minska löneskillnaderna inom den stat-<br />
liga verksamheten samt att staten bör ta initiativ för att<br />
tillsammans med fack och arbetsgivare jobba för minska-<br />
de löneskillnader inom kommunerna och näringslivet.<br />
Kommunsektorn<br />
Kommunsektorn har drabbats hårt av den ekonomiska<br />
krisen. Skatteintäkterna faller samtidigt som utgifterna<br />
ökar i takt med arbetslösheten, bland annat som en följd<br />
av regeringens försämringar av arbetslöshetsförsäkringen<br />
och sjukförsäkringen. Samtidigt har regeringen varit sakt-<br />
färdiga med att skjuta till extra pengar till kommunerna.<br />
Detta har lett till att kommunerna redan påbörjat åtgärder<br />
för att spara pengar– antalet anställda i offentlig sektor<br />
minskade med 20 000 personer mellan andra kvartalet<br />
2008 och andra kvartalet 2009. Miljöpartiet fruktar att<br />
detta är en trend som kommer att fortsätta och regeringen<br />
räknar själva med att sammantaget 60 000 jobb förs<strong>vi</strong>nner<br />
i offentlig sektor mellan 2008 och 2011.<br />
I elfte timmen har regeringen tillfört pengar, dock inte i<br />
tillräcklig utsträckning. I höstbudgetmotionen 2009 till-<br />
förde <strong>vi</strong> därför ytterligare tre miljarder kronor i konjunk-<br />
turstöd för kommuner och landsting 2011 och två miljar-<br />
der kronor 2012. Från 2013 föreslår <strong>vi</strong> permanent höjda<br />
statsbidrag på två miljarder kronor per år.<br />
Samtidigt tillför <strong>vi</strong> riktade pengar till en rad andra jobb-<br />
skapande åtgärder för att stärka välfärden och skynda på<br />
omställningen till ett modernt grönt Sverige. För kom-<br />
munsektorn handlar det bland annat om en kraftig för-<br />
stärkning av elevhälsovården motsvarande 800 nya tjäns-<br />
ter, satsningar på folkhälsoåtgärder, fler platser i komvux,<br />
bättre möjligheter för lärarna att <strong>vi</strong>dareutbilda sig, för-<br />
stärkt modersmålsunder<strong>vi</strong>sning i skolorna, en satsning på<br />
bättre mat i skolor och äldreboende, pengar till ett huma-<br />
nare flyktingmottagande, bidrag till cykelvägar och kol-<br />
lektivtrafiksatsningar, en förlängning av Klimatinvester-<br />
ingsprogrammet samt stöd till klimatanpassning i den<br />
kommunala planeringen. För landstingen så innebär det<br />
kraftfulla satsningar på kollektivtrafik, spårväg och inköp<br />
av spårvagnar om totalt 5,9 miljarder kronor. Vi <strong>vi</strong>ll också<br />
göra en stor satsning på folkhälsoåtgärder, samt skapa<br />
regionala kulturfonder för att stötta lokala kulturskapare.
Totalt <strong>vi</strong>ll Miljöpartiet satsa 23 miljarder kronor mer på<br />
kommuner och landsting 2010-2012 än vad regeringen<br />
gör.<br />
Nya företagsformer<br />
Miljöpartiet anser att det är <strong>vi</strong>ktigt att nya företagsformer<br />
etableras. I Storbritannien finns allmänintressebolag (pub-<br />
lic interest companies) där offentligt ägda bolag styrs av<br />
brukare, anställda och andra intressenter av bolagets verk-<br />
samhet med allmänintresset som huvudsakliga mål med<br />
verksamheten. Denna företagsform borde även kunna in-<br />
troduceras i Sverige. Miljöpartiets kongress har beslutat<br />
att SJ bör omvandlas till ett allmänintressebolag.<br />
Regelförenklingar för företag<br />
Miljöpartiet gjorde under förra mandatperioden upp med<br />
de borgerliga partierna om ett övergripande mål på en 25-<br />
procentig minskning av företagens administrativa börda<br />
under denna mandatperiod. Regeringen har hittills inte<br />
lyckats i detta arbete. Företagen har inte upplevt någon<br />
minskning av regelbördan. Miljöpartiet anser att ett upp-<br />
giftskravsregister bör införas som hindrar flera myndighe-<br />
ter från att kräva in samma eller snarlika uppgifter från<br />
företag. Vi <strong>vi</strong>ll också att ett nytt regelverk kring konse-<br />
kvensanalyser av nya regler som påverkar små och medel-<br />
stora företag genomförs omgående.<br />
Riskkapital för företag<br />
Tillsammans med Socialdemokraterna och Vänsterpartiet<br />
<strong>vi</strong>ll <strong>vi</strong> genomföra en extra utdelning från Vattenfall med 5<br />
miljarder kronor för att skapa en ny riskkapitalfond. Fon-<br />
den ska aktivt stimulera det breda näringslivets kapitalbe-<br />
hov, men med särskilt fokus på innovativa små och me-<br />
delstora industri- och tjänsteföretag. Insatser som stärker<br />
det svenska näringslivets långsiktiga konkurrenskraft ska<br />
särskilt prioriteras. Detta kan till exempel användas för<br />
satsningar på företag som verkar i branschen för miljötek-<br />
nik.<br />
Småföretag<br />
En <strong>vi</strong>ktig grön profilfråga är <strong>vi</strong>llkoren för Sveriges småfö-<br />
retag. Det finns en felaktig uppfattning i delar av det<br />
svenska samhället om att småföretagare är gnidna kapita-<br />
lister som sitter och smörjer kråset på gräddhyllan.<br />
- 45 -<br />
Småföretagare tillhör tyvärr den kategori i samhället som<br />
har lägst snittinkomst. 68 procent av alla företag i Sverige<br />
är soloföretagare, företagare som sköter sitt företag själv.<br />
Det handlar om cirka 500 000 personer. Människor med<br />
utländsk bakgrund är bättre representerade bland nyföre-<br />
tagare än hos befolkningen som helhet. Att vara småföre-<br />
tagare är att genomföra en idé, ett sätt att förverkliga sig<br />
själv. Ett stärkt entreprenörskap är en förutsättning för att<br />
bygga ett modernt och hållbart samhälle.<br />
Vi är ett parti som <strong>vi</strong>ll genomföra stora samhällsföränd-<br />
ringar. Ska <strong>vi</strong> lyckas med det måste <strong>vi</strong> ha många företag<br />
som utvecklar och sprider alla de nya produkter, metoder<br />
och tjänster som förändrar verkligheten på riktigt. En poli-<br />
tik för nya och växande småföretag är en politik för för-<br />
ändring och förnyelse. Därför föreslog <strong>vi</strong> i vårt budgetal-<br />
ternativ att man ska kunna ta ett entreprenörsår då man får<br />
både tid och stöd för att förverkliga sin företagsidé. Miss-<br />
lyckas den så återgår man till sitt ordinarie arbete. Lyckas<br />
man är alla <strong>vi</strong>nnare.<br />
Socialt och kooperativt företagande<br />
Varje år startas cirka 500 nya kooperativa företag. Flerta-<br />
let av dessa har sitt ursprung i offentlig sektor. Det är till<br />
exempel brukarägd äldreomsorg, sociala arbetskooperativ<br />
och hälso- och sjukvårdskooperativ. Men också hantver-<br />
kare, re<strong>vi</strong>sorer och småföretagare sluter sig samman för att<br />
tillgodose sina gemensamma angelägenheter i kooperativ<br />
form. På landets 25 kooperativa utvecklingscentrum får<br />
nya kooperatörer råd och stöd. Miljöpartiet anser att den<br />
sociala ekonomin, där kooperativ och andra sociala före-<br />
tag ingår, bör få ökat ekonomiskt stöd.<br />
Ungdomar<br />
Unga drabbas hårt av den försämrade konjunkturen. Ung-<br />
domsarbetslösheten i Sverige var i september 2009 27<br />
procent, bland den högsta i EU. Vi menar att unga ska<br />
bemötas på ett mer flexibelt sätt om de riskerar hamna i<br />
långvarig arbetslöshet. Tiden i passiva arbetsmarknadsåt-<br />
gärder måste kortas och unga som saknar relevant utbild-<br />
ning måste erbjudas detta.<br />
Tillsammans med Socialdemokraterna och Vänsterpartiet<br />
lanserade <strong>vi</strong> i hösten 2009 programmet ”Ge unga en<br />
chans” för att minska ungdomsarbetslösheten. I korthet<br />
innebär det att unga ska få en kartläggning och åtgärd re-<br />
dan första dagen som de skriver in sig på Arbetsförmed-
lingen. De ska också ges utökade möjligheter att läsa upp<br />
till grundläggande behörighet och erbjudas fler vägar till<br />
lärlingsutbildning och praktik. Vi <strong>vi</strong>ll införa ett förstajob-<br />
bet-avdrag om 2/3 av lönekostnaderna för arbetsgivare<br />
som anställer en långtidsarbetslös ungdom. I paketet ingår<br />
också fler KY- och högskoleplatser och ökade möjligheter<br />
till praktik och traineejobb.<br />
Vuxenutbildningen och arbetsmarknads-<br />
utbildningen<br />
En ständigt föränderlig arbetsmarknad innebär att det livs-<br />
långa lärandet är en nödvändighet och inte en lyx. Männi-<br />
skor måste ha möjlighet att fylla på sin kunskap under<br />
livet, eller att omskola sig när förutsättningarna förändras i<br />
samhället, eller för indi<strong>vi</strong>den. Välutbildade människor<br />
med rätt utbildning är en förutsättning för ett <strong>vi</strong>talt när-<br />
ingsliv och ett fungerande samhälle. Miljöpartiet anser att<br />
företagande och entreprenörskap måste vara perspektiv<br />
som genomsyrar Yrkeshögskolan. Vi <strong>vi</strong>ll också tillföra<br />
fler platser än regeringen, <strong>vi</strong>lket är särskilt angeläget i<br />
tider när arbetslösheten stiger.<br />
REGERINGENS POLITIK UNDER MANDAT-<br />
PERIODEN<br />
Arbetslöshetsförsäkringen<br />
Den borgerliga regeringen har gjort omfattande föränd-<br />
ringar av arbetsmarknadspolitiken under mandatperioden.<br />
Två huvudlinjer har dominerat deras politik. Dels har man<br />
försämrat försäkringarna för arbetslösa och sjuka, för att<br />
därigenom t<strong>vi</strong>nga ut sjuka människor på arbetsmarknaden.<br />
Dels har man genomfört skattesänkningar för dem som<br />
arbetar för att på det sättet göra det mer attraktivt att söka<br />
arbete. Deras uttalade syfte är att det ska löna sig arbeta<br />
och vara dyrt att vara sjuk eller arbetslös.<br />
Avgiften till a-kassan höjdes kraftigt 2007 <strong>vi</strong>lket medförde<br />
att cirka 500 000 personer lämnade a-kassan. Regeringen<br />
har också skärpt kvalificeringskraven för att få a-kassa<br />
<strong>vi</strong>lket innebär att en betydande del av de förvärvsarbetan-<br />
de ställts utan ersättning från a-kassan <strong>vi</strong>d arbetslöshet,<br />
<strong>vi</strong>lket slår hårt mot bland annat deltidsarbetande k<strong>vi</strong>nnor.<br />
Den överhoppningsbara tiden i försäkringen har också<br />
minskats från sju till fem år. Den överhoppningsbara tiden<br />
är den tid då nivån i ersättningen ligger kvar trots att man<br />
- 46 -<br />
saknar arbetsinkomst. Även studerande <strong>vi</strong>llkoret har slo-<br />
pats. Studerande<strong>vi</strong>llkoret innebär att studier kan kvalifice-<br />
ra till arbetslöshetsförsäkring. Dessa båda förslag gör att<br />
studenter råkat illa ut när arbetsmarknaden försämrats.<br />
Även ersättningsnivån har sänkts. Arbetslöshetsförsäk-<br />
ringen ska i teorin ge 80 procent av inkomstbortfallet <strong>vi</strong>d<br />
arbetslöshet. I dag får dock bara cirka 25 procent av de<br />
arbetslösa 80 procent av sin tidigare arbetsinkomst <strong>vi</strong>d<br />
arbetslöshet med ersättning från a-kassan. Den <strong>vi</strong>ktigaste<br />
orsaken är att taket i försäkringen är låg och dessutom<br />
sänkts under mandatperioden för de första hundra dagarna.<br />
Dessutom trappas ersättningen i arbetslöshetsförsäkringen<br />
ner från 80 till 70 procent av tidigare dagsförtjänst efter<br />
200 ersättningsdagar. För långtidsarbetslösa som deltar i<br />
jobb- och utvecklingsgarantin är ersättningen endast 65<br />
procent av tidigare dagsförtjänst.<br />
En ny arbetslöshetsavgift har införts. Avgiften är 33 pro-<br />
cent av kassornas utbetalningar av inkomstrelaterad ar-<br />
betslöshetsersättning och innebär att de som har större risk<br />
för arbetslöshet får högre a-kasseavgift. Rätten för den<br />
arbetslöse, att under de första 100 ersättningsdagarna ha<br />
möjlighet att begränsa sitt arbetssökande inom yrkeskom-<br />
petensen och till närområdet har avskaffats. Möjligheten<br />
att vara deltidsarbetslös har också begränsats kraftigt <strong>vi</strong>l-<br />
ket gör att många som tidigare arbetat deltid nu av eko-<br />
nomiska skäl t<strong>vi</strong>ngas ut i heltidsarbetslöshet.<br />
Under mandatperioden har regeringen lagt ner Arbetslivs-<br />
institutet och gjort kraftiga nedskärningar inom Arbetsmil-<br />
jöverket.<br />
Miljöpartiet har motsatt sig större delen av de försämring-<br />
ar som gjorts av arbetslöshetsförsäkringen. Vi menar att<br />
det är <strong>vi</strong>ktigt med en försäkring som omfattar de flesta och<br />
ger rimlig ersättning <strong>vi</strong>d arbetslöshet.<br />
Sammanfattnings<strong>vi</strong>s har regeringen sedan den tillträdde<br />
gjort följande försämringar i arbetslöshetsförsäkringen:<br />
Höjt a-kasseavgifterna<br />
Infört differentierade a-kasseavgifter<br />
Infört ett strängare arbets<strong>vi</strong>llkor<br />
Kortat den överhoppningsbara tiden<br />
Tagit bort studerande<strong>vi</strong>llkoret
Tagit bort ersättningen under studieuppehåll<br />
Sänkt takbeloppet i arbetslöshetsförsäkringen till 680 kro-<br />
nor per dag<br />
Ändrat så att ersättningsnivån sänks steg<strong>vi</strong>s<br />
Tagit bort den förhöjda ersättningen de 100 första dagarna<br />
Begränsat ersättningsperioden till 300 dagar. Föräldrar<br />
som dag 300 har barn under 18 år kan få ytterligare 150<br />
dagar<br />
Tagit bort geografisk och yrkesmässig begränsning i jobb-<br />
sökandet de första 100 ersättningsdagarna<br />
Infört att deltidsarbetslösa har rätt till ersättning i högst 75<br />
ersättningsdagar per ersättningsperiod<br />
Efter att kraftigt ha försämrat arbetslöshetsförsäkringen<br />
backade regeringen något i mitten av mandatperioden.<br />
Avgifterna justerades neråt och kvalificeringskraven sänk-<br />
tes tillfälligt. Det uppenbara syftet var att försöka öka an-<br />
talet medlemmar i a-kassorna, <strong>vi</strong>lket hittills skett i mycket<br />
liten utsträckning.<br />
Matchning och kompetensutveckling inom arbetsmark-<br />
nadspolitiken<br />
Stora förändringar har också genomförts i de arbetsmark-<br />
nadspolitiska programmen. Generellt har man minskat på<br />
möjligheterna till utbildning och praktik. Två stora pro-<br />
gram finns nu för de med längre arbetslöshet. För ungdo-<br />
mar som varit arbetslösa mer än tre månader finns Jobbga-<br />
rantin och för de över 25 år finns Jobb- och utvecklingsga-<br />
rantin om de varit arbetslösa mer än ett år. Båda pro-<br />
grammen innebär lång tid med passiva åtgärder innan ga-<br />
rantin träder in. Även inne i garantin är de åtgärder i form<br />
av praktik och utbildning som erbjuds arbetslösa inte till-<br />
räckliga.<br />
Regeringens näringslivspolitik<br />
De borgerliga partierna var i opposition högljutt kritiska<br />
till den socialdemokratiska regeringens näringslivspolitik,<br />
framför allt när det gäller småföretagen. Tydligast var<br />
Centerpartiet, som också tagit hand om frågorna i reger-<br />
ingsställning.<br />
Regeringen har under mandatperioden genomfört en rad<br />
förändringar på näringslivssidan:<br />
- 47 -<br />
Den generella nedsättningen av arbetsgivaravgifterna som<br />
på vårt initiativ infördes förra mandatperioden och som<br />
framför allt gynnande småföretag har tagits bort, <strong>vi</strong>lket<br />
förvånade och upprörde många småföretagare.<br />
Regeringen har kraftigt sänkt arbetsgivaravgiften för ung-<br />
domar. Detta var ett vallöfte som redan innan det genom-<br />
fördes utsattes för kraftig kritik. Reformens syfte var att<br />
minska ungdomsarbetslösheten men en generell skatte-<br />
sänkning av det <strong>här</strong> slaget är dyr och inte alls särskilt<br />
träffsäker. Skattesänkningen tillfaller alla arbetsgivare<br />
som har ungdomar anställda och skapar inget incitament<br />
att nyanställa.<br />
Regeringen har också avskaffat nedsättning för enmansfö-<br />
retagare som anställer sin första person, <strong>vi</strong>lket var en re-<br />
form som på vårt initiativ infördes förra mandatperioden.<br />
En skattereduktion för hushållsnära tjänster har införts.<br />
De så kallade 3:12 reglerna har förändrats. 3:12 reglerna<br />
styr hur stor andel av <strong>vi</strong>nsten i ett aktiebolag med få ägare<br />
får ta ut som avkastning av kapital respektive lön. Miljö-<br />
partiet stödde denna reform som gör att en något större del<br />
av <strong>vi</strong>nsten kan tas ut som avkastning på kapital och där-<br />
med beskattas lägre.<br />
En bra reform som Miljöpartiet dri<strong>vi</strong>t är återställandet av<br />
förmånsrätten så att det blir möjligt att använda lös egen-<br />
dom i näringsverksamhet som säkerhet för lån. Syftet är<br />
att förstärka säkerheten, så att det blir lättare för företag att<br />
låna pengar. Den nya säkerhetsrätten, benämnd företags-<br />
hypotek, ersätter företagsinteckningen som infördes år<br />
2004.<br />
Regeringen satte tidigt ett mål om att regelbördan för före-<br />
tagen ska minska med 25 procent till 2010. Det är ett bra<br />
och ambitiöst mål som även Miljöpartiet har velat ha. Men<br />
regeringen har misslyckats med arbetet, regelbördan har<br />
ökat snarare än minskat under regeringens två första år <strong>vi</strong>d<br />
makten39. De har dock tillsatt ett tillfälligt regelråd som<br />
ska granska och komma med förslag på reformer för att<br />
minska regelbördan för företagen. Miljöpartiet har också<br />
dri<strong>vi</strong>t att ett regelråd ska inrättas, men <strong>vi</strong> <strong>vi</strong>ll till skillnad<br />
39 Nutek, blivande Tillväxtverket är den myndighet som är<br />
ansvarig för att mäta företagens regelbörda. På deras hemsida<br />
finns statistik över regelbördan och hur den utvecklats.<br />
Se också Näringslivets regelnämnd, www.nnr.se för<br />
mer information om regelförenklingsarbetet.
från regeringen att rådet ska vara permanent. Nya statliga<br />
lagar och förordningar kommer hela tiden och det är <strong>vi</strong>k-<br />
tigt att dessa ständigt granskas för att krånglet ska hållas<br />
nere.<br />
ANDRA PARTIERS POLITIK<br />
Socialdemokraterna och Vänsterpartiet <strong>vi</strong>ll ha generösare<br />
<strong>vi</strong>llkor i a-kassan och att det ska genomföras snabbare än<br />
vad Miljöpartiet <strong>vi</strong>ll.<br />
Miljöpartiets politik vad gäller företagarfrågor har i <strong>vi</strong>ssa<br />
frågor legat relativt nära regeringens. Fler av de reformer<br />
som de genomförts är sådana som <strong>vi</strong> dri<strong>vi</strong>t tidigare. Vi har<br />
dock varit mycket kritiska höjningen av arbetsgivaravgif-<br />
terna för småföretag och till en generell nedsättning av<br />
arbetsgivaravgifterna för företag som har anställda som är<br />
under 26 år.<br />
Socialdemokraterna har gjort en uppryckning under man-<br />
datperioden när det gäller att framhålla småföretagens<br />
<strong>vi</strong>ktiga roll och de har också en del kreativa förslag som<br />
ligger när Miljöpartiets politik.<br />
HUR VI BEMÖTER MOTARGUMENT<br />
- Friåret är ett exempel på att miljöpartiet prioriterar poli-<br />
tik för ledighet framför politik för jobb.<br />
- MP: Det är fel. Friårsreformen skapade fler jobb, inte<br />
färre. En del av de friårslediga använde tiden till att förbe-<br />
reda start av eget företag <strong>vi</strong>lket ledde till att friårs<strong>vi</strong>karier<br />
fick varaktigt jobb. Andra <strong>vi</strong>karier fick med friåret in en<br />
fot hos arbetsgivare <strong>vi</strong>lket innebar att de fick annat jobb<br />
hos samma arbetsgivare när den friårsledig kom tillbaka<br />
till jobbet.<br />
- Miljöpartiets vurmande för småföretag <strong>vi</strong>sar bara att man<br />
prioriterar smått framför stort och att partiet inte inser att<br />
det krävs stora volymer för att det ska bli effektivt.<br />
- MP: Det finns inget givet samband mellan storlek och<br />
effekti<strong>vi</strong>tet. När <strong>vi</strong> värnar småföretagande och entrepre-<br />
nörskap så gör <strong>vi</strong> det inte första i hand för att dessa är små.<br />
Vår utgångspunkt är att mindre företag ofta har lättare att<br />
ställa om och ta till sig till exempel nya innovationer i sin<br />
praktiska verksamhet. Men det behövs också stora företag<br />
och många av de mindre företagen utför jobb för de stora<br />
företagen. Stort och smått kompletterar varandra.<br />
- Miljöpartiet <strong>vi</strong>ll luckra upp arbetsrätten.<br />
- 48 -<br />
- MP: Nej, det stämmer inte. Vi har inte fört fram några<br />
förslag på att försämra arbetsrätten. Tvärtom försvarar <strong>vi</strong><br />
den och menar att den ger en trygghet på arbetsmarkna-<br />
den, såväl för företagen som för anställda. Den uppgörelse<br />
som Miljöpartiet gjorde tillsammans med de borgerliga<br />
partierna om två-undantaget som gjordes för snart tio år<br />
sedan var en <strong>vi</strong>ktig förändring som också gynnar arbetsta-<br />
garna. Små företag med färre än tio anställda behöver en<br />
något större flexibilitet för att överleva. Företagets över-<br />
levnad ligger i allas intresse, inte minst de anställdas.<br />
BAKGRUND OCH FAKTA<br />
Hur ser det ut på den svenska arbets-<br />
marknaden<br />
Under 2010 och 2011 kommer sysselsättningen enligt<br />
regeringens egna beräkningar att minska och arbetslöshe-<br />
ten att öka med över 200 000 personer. Den öppna arbets-<br />
lösheten förväntas bli 11,6 procent av arbetskraften 2011,<br />
<strong>vi</strong>lket motsvarar ungefär 560 000 personer. Regeringen<br />
räknar med att 75 000 personer av dem som nu blir arbets-<br />
lösa kommer att slås ut permanent från arbetskraften. Ex-<br />
akt hur lång och djup lågkonjunkturen kommer att bli är<br />
ingen som vet men de flesta prognoser och bedömningar<br />
utgår från att en återhämtning kommer under slutet 2010.<br />
Vissa grupper har det svårare att komma in på arbets-<br />
marknaden än andra. Det handlar framför allt om de som<br />
har oavslutad grundskoleutbildning, personer med utom-<br />
europeisk bakgrund, långtidsarbetslösa och de som av<br />
andra anledningar varit borta från arbetsmarknaden under<br />
längre tid. Dessa grupper får det dessutom än svårare när<br />
konjunkturen försämras. Risken för permanent utslagning<br />
från arbetsmarknaden är alltid stor för dessa grupper. Re-<br />
geringens fokus har därför varit felaktigt. Man har inte i<br />
tillräcklig utsträckning sett att olika indi<strong>vi</strong>der kräver olika<br />
typer av åtgärder.<br />
I tider av ekonomisk oro är behovet som störst av funge-<br />
rande trygghetssystem. Regeringen har konsekvent sedan<br />
2006 försämrat arbetslöshetsförsäkringen. Försäkringen<br />
har bli<strong>vi</strong>t dyrare och ersättningen från den lägre. Föränd-<br />
ringen av reglerna i arbetslöshetsförsäkringen har bland<br />
annat inneburit att cirka en halv miljon personer lämnat<br />
försäkringen <strong>vi</strong>lket betyder att cirka 1,3 miljoner personer<br />
står utan försäkring <strong>vi</strong>d arbetslöshet i slutet av 2009.
Sverige har en tradition och historia av att klara struktur-<br />
omvandlingar i ekonomin med stor framgång. En <strong>vi</strong>ktig<br />
del i detta är att människor känt trygghet och därför varit<br />
mindre oroliga för att förlora sitt arbete. När regeringen nu<br />
försämrat arbetslöshetsförsäkringen har förmågan till om-<br />
ställning bli<strong>vi</strong>t sämre.<br />
Företagens situation<br />
I slutet av år 2007 fanns det omkring 708 000 företag i<br />
Sverige. Under de senaste tio åren har antalet anställda i<br />
företag i Sverige ökat något. År 2007 var antalet cirka 3<br />
713 000. Andelen k<strong>vi</strong>nnor bland företagarna var 2006 28<br />
procent.<br />
Småföretagen är helt dominerande i Sverige, 99 procent<br />
av alla företag har färre än 50 anställda. De allra flesta<br />
företag är dessutom soloföretag, <strong>vi</strong>lket innebär att de inte<br />
har några anställda. Småföretagen står för en stor del av<br />
sysselsättningen inom näringslivet. Ungefär 40 procent av<br />
de privatanställda arbetar i ett företag med färre än 50 an-<br />
ställda40.<br />
Drygt 80 procent av alla företag finns inom tjänstesektorn.<br />
Knappt 20 procent tillhör industrisektorn<br />
De flesta småföretag i Sverige är så kallade levebrödsföre-<br />
tag. Exempel på sådana företag är den lokala pizzerian och<br />
kiosken. Dessa företag ger anställning till sina ägare och<br />
några personer till. De skapar i allmänhet få nya arbetstill-<br />
fällen. På motsatt sida finns ett fåtal snabbväxande före-<br />
tag. Dessa utgör ett par tre procent av alla företag och det<br />
är i dessa företag som mycket av innovationer och utveck-<br />
ling sker. Det är också i dessa företag som nya jobb i all-<br />
mänhet skapas41.<br />
Allt fler unga <strong>vi</strong>ll bli företagare. Andelen personer i åldern<br />
18-30 år som hellre är företagare än anställda har ökat<br />
under senare år42.<br />
Den <strong>vi</strong>kande konjunkturen har drabbat företagen hårt. För<br />
hela 2008 ökade antalet företagskonkurser med 12 pro-<br />
cent.<br />
40 Officiell statistik över företagande i Sverige sammanställs<br />
av Nutek (OBS Nutek byter under 2009 namn till<br />
Tillväxtverket).<br />
41 Henreksson mfl. 2009<br />
42 Entreprenörskapsbarometern 2008, finns på Nuteks<br />
hemsida, www.nutek.se från 1 april Tillväxtverket.<br />
- 49 -
- 50-<br />
<strong>Så</strong> <strong>här</strong> <strong>tycker</strong> <strong>vi</strong> version 1.0<br />
Miljöpartiets politik för bättre trygghetssystem<br />
Trygghet är en <strong>vi</strong>ktig förutsättning för att människor ska<br />
må bra. Trygga människor har kraft och utrymme att en-<br />
gagera sig för sina medmänniskor och sin omvärld. Den<br />
ekonomiska tryggheten i form av fungerande försäkringar<br />
som ersätter förlorad inkomst <strong>vi</strong>d arbetslöshet och sjuk-<br />
dom är en <strong>vi</strong>ktig grundbult i ett välfärdssamhälle.<br />
Miljöpartiet är kritiskt till stora delar av de förändringar av<br />
trygghetssystemen som regeringen har gjort. Vi menar att<br />
bekämpandet av arbetslöshet behöver ett brett angrepps-<br />
sätt med ett antal olika insatser. Det kan vara förbättrade<br />
möjligheter för företagande, åtgärder för ökad jämställd-<br />
het, utbildnings- och rehabiliteringsinsatser och indi<strong>vi</strong>dan-<br />
passade insatser. Vi vänder oss starkt emot regeringens<br />
förenklade analys och brist på aktiva åtgärder, och menar<br />
att den snarare skapar nya problem och ett större utanför-<br />
skap.<br />
Vårt största och <strong>vi</strong>ktigaste förslag på området är förslaget<br />
om arbetslivstrygghet. Om Miljöpartiet hamnar i majoritet<br />
efter valet 2010 kommer <strong>vi</strong> att lägga fram reformer för att<br />
stärka trygghetssystemen.<br />
Vi föreslår flera förändringar både på arbetslöshets- och<br />
socialförsäkringsområdet som innebär konkreta steg mot<br />
Arbetslivstrygghet. (För förslag om förändringar i arbets-<br />
löshetsförsäkringen se kapitlet om Jobb och Företagande.)<br />
ABC OM MILJÖPARTIETS POLITIK FÖR<br />
BÄTTRE TRYGGHET<br />
Arbetslivstrygghet<br />
Efter ett rådslag i partiet 2007 – 2008 har Miljöpartiet ut-<br />
vecklat ett eget förslag till trygghetssystem <strong>vi</strong>d sjukdom<br />
och arbetslöshet som <strong>vi</strong> kallar arbetslivstrygghet. Vår ut-<br />
gångspunkt är att ett trygghetssystem ska vara modernt,<br />
enkelt och överskådligt. Enskilda människor ska veta vad<br />
som gäller och vart man ska vända sig den dag man behö-<br />
ver hjälp för att man bli<strong>vi</strong>t arbetslös, sjuk, eller tillfälligt<br />
har för låg inkomst för att klara sig. Människor ska inte<br />
bollas mellan olika åtgärder och myndigheter. Byråkratin<br />
ska minskas genom att myndigheterna organiseras så att<br />
de kan agera optimalt och utifrån en helhetssyn.<br />
Människor som inte kan försörja sig för att de är arbetslö-<br />
sa eller sjuka (eller både och) ska inte behöva fundera på<br />
hur stor ersättningen kommer att vara; den bör ligga unge-<br />
fär i samma nivå. Vi <strong>vi</strong>ll föra samman arbetslöshetsförsäk-<br />
ringen och sjukförsäkringen och skapa en ny myndighet.<br />
Den som är i behov av kommunalt försörjningsstöd, så<br />
kallat socialbidrag, ska kunna söka det på samma ställe<br />
och ha tillgång till samma stöd för rehabilitering eller för<br />
att återgå till arbetslivet. Alla som behöver ska få en egen<br />
personlig handledare. <strong>Så</strong>väl ersättning <strong>vi</strong>d sjukdom och<br />
arbetslöshet ska finansieras solidariskt, över skatten.<br />
Det <strong>här</strong> innebär förslaget om arbetslivs-<br />
trygghet:<br />
Arbetslöshetsförsäkringen och sjukförsäkringen slås ihop.<br />
En och samma myndighet har hand om försäkring för ar-<br />
betslöshet och sjukdom.<br />
En dörr in. Oavsett <strong>vi</strong>lken hjälp du behöver vänder du dig<br />
till ett och samma kontor.<br />
Arbetslöshetsersättningen blir skattefinansierad, precis<br />
som sjukförsäkringen.<br />
Samma nivå på ersättning <strong>vi</strong>d sjukdom eller arbetslöshet.<br />
Förenklade och mer verklighetsanpassade regler. Till ex-<br />
empel möjlighet till flexibel sjukpenning – inte bara fasta<br />
procentsatser såsom idag.<br />
Vissa <strong>vi</strong>llkor för att få ersättning kommer att finnas kvar,<br />
men de ska bli enklare, rimligare och mer begripliga.<br />
Fler ska omfattas. Till exempel ska studenter få rätt till<br />
ersättning <strong>vi</strong>d arbetslöshet och rätt till ersättning <strong>vi</strong>d sjuk-<br />
dom.<br />
Alla som behöver ska erbjudas en personlig handledare<br />
och skräddarsydda insatser.<br />
Försörjningsstödet (socialbidragen) förstatligas och flyttas<br />
från kommunen till den nya myndigheten.
Ersättningsnivån i sjukförsäkringen är i dag ca 80 pro-<br />
cent43 av en persons sjukpenninggrundande inkomst <strong>vi</strong>d<br />
sjukdom eller arbetslöshet, men bara upp till det som kal-<br />
las taknivån. Storleken på taknivån skiljer sig för arbets-<br />
löshet och sjukdom. Vi <strong>vi</strong>ll att den ska vara lika. En rimlig<br />
nivå kan vara ungefär sju basbelopp, det <strong>vi</strong>ll säga en <strong>vi</strong>ss<br />
sänkning av takbeloppet i sjukförsäkringen som idag är<br />
7,5 basbelopp per år och en påtaglig höjning av den högsta<br />
nivån i arbetslöshetsersättningen som idag är 680 kronor<br />
per dag, <strong>vi</strong>lket motsvarar 14 960 kronor per månad eller<br />
cirka 4,2 basbelopp. Basbeloppet för 2010 är 42 400 kro-<br />
nor.<br />
Inriktningen för modellen om arbetslivstrygghet är att fler<br />
ska omfattas, att kvalifikationsreglerna behöver förändras<br />
och att reglerna bättre behöver passa olika livssituationer.<br />
Samordning och samverkan. Finansiell samordning i olika<br />
former mellan myndigheter har <strong>vi</strong>sat sig vara bra. Det har<br />
Finsam och Socsamprojekten <strong>vi</strong>sat. Enligt nuvarande reg-<br />
ler får fem procent av statens medel, <strong>vi</strong>a Försäkringskas-<br />
san och Arbetsförmedlingen, användas friare för samver-<br />
kansprojekt i olika former. Miljöpartiets förslag om ar-<br />
betslivstrygghet inbegriper att Arbetsförmedlingen och<br />
Försäkringskassan slås samman, och deras medel hamnar i<br />
samma påse, tillsammans med försörjningsstödet som <strong>vi</strong><br />
<strong>vi</strong>ll ska förstatligas<br />
Arbetsförmågan prövas<br />
Vi <strong>vi</strong>ll ta bort regeln som regeringen infört om att en sjuk-<br />
skriven persons arbetsförmåga ska prövas mot hela ar-<br />
betsmarknaden redan efter ett halvår. Vi menar att det är<br />
orimligt att kräva att en person ska behöva flytta till en<br />
annan ort för att kunna ta ett annat arbete redan efter så<br />
kort tid som ett halvår. Livssituationen, till exempel ifall<br />
ens partner har jobb och barnen går i förskola/skola, måste<br />
väga tyngre.<br />
Deltidssjukskrivning<br />
Vi kräver flexibla regler kring deltidssjukskrivning. I<br />
dagsläget är det möjligt att bli sjukskriven enbart i tre sta-<br />
tiska nivåer: 25, 50 eller 75 procent. Reglerna hindrar<br />
människor att arbeta utifrånden förmåga som de har. Sjuk-<br />
skrivning måste kunna vara helt flexibel och därför inte ha<br />
43 Efter det förändrade beräkningssättet som regeringen<br />
infört ska den sjukpenninggrundande inkomsten först multipliceras<br />
med 0,97.<br />
- 51 -<br />
fasta steg. Reglerna för sjukersättning (tidigare kallat för-<br />
tidspension) har ändrats så att det nu är möjligt att få det<br />
på en flexibel nivå. Regeringen har dock sagt nej till det<br />
gällande sjukpenning.<br />
Karensdag <strong>vi</strong>d sjukdom<br />
Vi <strong>vi</strong>ll ta bort karensdagen och ersätta den med 50 procent<br />
av sjukpenninggrundande inkomst de första två dagarna. I<br />
dag har man en karensdag innan man får sjuklön. En dag<br />
med 100-procentigt inkomstbortfall drabbar <strong>vi</strong>ssa personer<br />
väldigt hårt. Det gäller framför allt de som har dåliga möj-<br />
ligheter till flexibilitet och inflytande över sina arbetstider.<br />
Det slår särskilt hårt mot dem som arbetar deltid förlagd<br />
till få dagar. För dem kan en karensdag innebära löneav-<br />
drag med mellan 1,64 till 3 dagar.<br />
Närståendepenning för anhörigvårdare<br />
Om en nära anhörig är i livets slutskede kan man upp till<br />
60 dagar (i <strong>vi</strong>ssa fall 240 dagar) ta ledigt från arbetet för<br />
vara anhörigvårdare och få så kallad närståendepenning på<br />
samma nivå som sjukpenningen. I dagsläget kan man vara<br />
det enbart på 25, 50 eller 100 procent. En person som<br />
normalt arbetar 75 procent kan alltså inte vara anhörig-<br />
vårdare på denna nivå. Det behöver ändras.<br />
Pensionärerna<br />
Vi <strong>vi</strong>ll förbättra för de pensionärer som har det sämst<br />
ställt. . Regeringen har höjt grundavdraget och därmed<br />
sänkt skatten för alla pensionärer <strong>vi</strong>lket <strong>vi</strong> anser vara ett<br />
steg i rätt riktning. Utöver detta <strong>vi</strong>ll <strong>vi</strong> höja garantipensio-<br />
nen och fribeloppet i bostadstillägget. Vi <strong>vi</strong>ll också höja<br />
den andel av bostadskostnaden som räknas in <strong>vi</strong>d beräk-<br />
ning av bostadstillägg, från idag 93 procent till 94 procent.<br />
Att höja ersättningen i bostadstillägget är ett sätt att rikta<br />
ersättning till dem som behöver, eftersom det är ett be-<br />
hovsprövat bidrag.<br />
Vi <strong>vi</strong>ll också höja den skäliga levnadsnivån från och med<br />
2011 till 6 209 kronor per månad för ensamstående och 5<br />
355 kronor per månad för sammanboende, motsvarande en<br />
ökning med cirka 500 kronor i månaden jämfört med den<br />
nuvarande nivån. Att höja den skäliga levnadsnivån är<br />
<strong>vi</strong>ktigt för dem som har de allra sämsta ekonomiska <strong>vi</strong>ll-<br />
koren. Det betyder att såväl äldreförsörjningsstödet som<br />
det särskilda bostadstillägget höjs. Det gagnar dem som<br />
inte ens kommit upp i full garantipension.
Miljöpartiets förslag ger störst effekt för dem med låg<br />
pension och även för ensamstående. Därmed gynnas sär-<br />
skilt k<strong>vi</strong>nnor. Av samtliga personer som är över 65 år och<br />
har en inkomst under 80 000 kronor per år är 80 procent<br />
k<strong>vi</strong>nnor44.<br />
Sjukersättning till studerande<br />
Rätt för studerande till ersättning om de är sjuka. Studen-<br />
ter bör efter en karens på två veckor, oavsett hur man fi-<br />
nansierar sina studier, kunna få ersättning motsvarande<br />
studiemedelsnivå mot upp<strong>vi</strong>sade av läkarintyg. Enligt da-<br />
gens regler är det enda skydd som finns för studenter <strong>vi</strong>d<br />
sjukdom att de som har studiemedel genom CSN kan få<br />
dem efterskänkta efter att de varit sjuka mer än 30 dagar.<br />
Förbättra möjligheterna att kombinera deltidsstudier med<br />
deltidssjukskrivning. Vi <strong>vi</strong>ll göra det möjligt att gå från en<br />
heltidssjukskrivning (eller akti<strong>vi</strong>tets- eller sjukersättning)<br />
under lång tid till halvtidssjukskrivning för att kunna stu-<br />
dera på halvtid. Det måste också bli möjligt för den som<br />
studerar heltid och blir halvtidssjukskriven att kunna fort-<br />
sätta sina studier på halvtid. Det borde vara en självklar-<br />
het, men går inte med dagens system. Ändrade regler<br />
krävs hos försäkringskassa, CSN och i utbildningssyste-<br />
met.<br />
Sjukpenning<br />
Vi anser att de regler som nuvarande regering infört angå-<br />
ende gränser för sjukpenningen snarast måste upphävas.<br />
Vi <strong>vi</strong>ll del<strong>vi</strong>s återgå till det system som gällde innan, men<br />
samtidigt utforma nya bättre regler för mer indi<strong>vi</strong>danpas-<br />
sad hjälp. Människor kan inte t<strong>vi</strong>ngas att bli arbetsföra<br />
innan de faktiskt är det. Däremot behöver de betydligt mer<br />
stöd än vad de tidigare fått. Det är lika illa om människor<br />
är sjukskrivna eller har fått sjuk- eller akti<strong>vi</strong>tetsersättning<br />
trots att de egentligen både kan och <strong>vi</strong>ll jobba. Vi <strong>vi</strong>ll ock-<br />
så ta bort regeln om att sjukpenningen efter ett år sänks<br />
från 80 procent till 75 procent. Likaså ska det inte finnas<br />
ett bortre stopp efter ytterligare 550 dagar (den så kallade<br />
stupstocken).<br />
44 Källa SCB gällande 2006. Samtliga indi<strong>vi</strong>der i den aktuella<br />
gruppen var 90 561, medan 72 557 var k<strong>vi</strong>nnor.<br />
- 52 -<br />
REGERINGENS POLITIK<br />
Försämringar av sjukförsäkringen<br />
Regeringen har haft som största prioritet att ”minska utan-<br />
förskapet”. Fler ska arbeta och färre få bidrag. Det är lov-<br />
värt, men det finns stora problem med analysen och de<br />
åtgärder som genomförts. Flertalet åtgärder har handlat<br />
om att utforma stramare regler <strong>vi</strong>d sjukdom och arbetslös-<br />
het, <strong>vi</strong>lket gjort att otryggheten ökat för många människor.<br />
Bland annat har ersättningsnivån sänkts och prövningen<br />
av arbetsförmåga har skärpts. När regeringen talat om att<br />
det ska löna sig att jobba har man i själva verket menat att<br />
det kosta att vara sjuk eller arbetslös.<br />
Förändringarna har genomförts i snabb takt och oklarhe-<br />
terna kring tillämpningen av de nya reglerna har varit sto-<br />
ra. Många känner sig pressade av de nya reglerna och för-<br />
står inte hur de ska kunna lösa deras situation. Behovet<br />
och beroendet av socialbidrag kommer också att öka när<br />
allt fler människor stängs ute från sjuk- och arbetslöshets-<br />
försäkringen.<br />
Sammanfattnings<strong>vi</strong>s har regeringen sedan den tillträdde<br />
gjort följande försämringar i sjukförsäkringen:<br />
Arbetsgivarnas medfinansiering i sjukförsäkringen har<br />
avskaffats.<br />
Ersättningsnivån i försäkringen har sänkts. En tidsgräns<br />
för sjukpenningen på 12 månader med ersättning på 80<br />
procent har införts. Därefter ges förlängd sjukpenning i<br />
högst 18 månader med 75-procentig ersättning. Beräk-<br />
ningsgrunden av ersättningen har också sänkts genom att<br />
den inkomst på <strong>vi</strong>lken ersättningen beräknas multipliceras<br />
med 0,97.<br />
En så kallad rehabiliteringskedja med fasta tidpunkter för<br />
att pröva arbetsförmågan hos sjukskrivna har införts. Det<br />
innebär bland annat att arbetsförmågan efter sex månader<br />
ska prövas mot hela arbetsmarknaden.<br />
Krav på att förskola ska skriva intyg att barnet inte varit<br />
där <strong>vi</strong>d vård av sjukt barn (VAB) har genomförts.<br />
Arbetsgivarnas ansvar för rehabiliteringsutredningar har<br />
avskaffats.<br />
Minskade anslag till Försäkringskassans för att köpa in<br />
rehabiliteringstjänster
En stor del av regeringens förslag innebär att arbetslösa<br />
och sjuka ges ett snävare ekonomiskt utrymme och kon-<br />
trolleras i ökad omfattning. Den förväntade effekten är att<br />
människor snabbare ska återgå till arbete. Från Miljöparti-<br />
ets sida har <strong>vi</strong> riktat kraftig kritik mot regeringens politik.<br />
Vår uppfattning är att de allra flesta människor <strong>vi</strong>ll arbeta.<br />
Människor blir inte friska eller hittar ett jobb bara för att<br />
ersättningsnivåerna minskar. Det är rehabilitering och en<br />
aktiv politik för att skapa sysselsättning som avgör och <strong>här</strong><br />
har regeringen misslyckats.<br />
I ett sent skede kom regeringen med ett förslag om att<br />
människor som utförsäkrats ska erbjudas ett 3-månaders<br />
introduktionsprogram på arbetsförmedlingen. Programmet<br />
ska innehålla utredning och kartläggning av stödbehov<br />
och därefter tillgång till arbetsförmedlingens ordinarie<br />
insatser, lönebidrag med mera.. Beslutet klubbades i de-<br />
cember 2009 för att börja gälla redan från 1 januari 2010.<br />
Det upplevdes av många som framt<strong>vi</strong>ngat i elfte timmen<br />
när det gått upp för regeringen att tidigare sjukskrivna<br />
människor inte per automatik skulle börja jobba trots de<br />
införda tidsgränserna. Ersättningen till dem som ingår i<br />
programmet motsvarar i a-kassan för dem som är med-<br />
lemmar där. Andra får akti<strong>vi</strong>tetsstöd med endast 223 kro-<br />
nor per dag.<br />
Regeringen passade också på att mildra andra regler lite<br />
grand, till exempel genom att man ska få sjukpenning för<br />
ytterligare dagar om man varit inlagd på sjukhus, om man<br />
förlorat verklighetsuppfattningen eller om sjukdomen all-<br />
varligt skulle försämras <strong>vi</strong>d återgång till arbete eller delta-<br />
gande i ett arbetsmarknadspolitiskt program.<br />
En kraftig mediastorm drog kort därefter i gång i decem-<br />
ber 2009. Detta efter att några cancerläkare skri<strong>vi</strong>t på DN-<br />
debatt, 2 december 2009, att svårt cancersjuka patienter<br />
nekas sjukpenning av Försäkringskassan, t<strong>vi</strong>ngas säga upp<br />
sig och söka annat jobb. Regeringen duckade kort därefter<br />
och lovade förtydliga i lagstiftningen att allvarligt cancer-<br />
sjuka och andra grupper i liknande situation ska undantas<br />
från reglerna.<br />
Det finns en bra förändring regeringen gjort och som till<br />
sin karaktär skiljer sig från inriktningen de haft i övrigt på<br />
socialförsäkringsområdet. Det är en ny regel som syftar<br />
till att underlätta för personer med icke tidsbegränsad<br />
sjukersättning (förtidspension) att komma tillbaka till ar-<br />
bete. Regeln innebär att en person som har be<strong>vi</strong>ljats en<br />
- 53 -<br />
icke tidsbegränsad sjukersättning före juli 2008 kan arbeta<br />
eller studera utan att rätten till sjukersättning omprövas.<br />
En person som arbetar med sådan sjukersättning kan tjäna<br />
42 800 kronor per år utan att ersättningen minskas.<br />
Regeringen har under sin tid <strong>vi</strong>d makten också gjort stora<br />
regelförändringar av arbetslöshetsförsäkringen och sjuk-<br />
försäkringen som bidragit till att färre människor idag har<br />
rätt att få ersättning (för mer information om förändring-<br />
arna av arbetslöshetsförsäkringen se avsnitt om jobb och<br />
företagande). Försäkringskassan har också bli<strong>vi</strong>t striktare i<br />
sina bedömningar när det gäller <strong>vi</strong>lka sjukfall som berätti-<br />
gar till ersättning. Under 2010 kommer många knuffas ut<br />
ur sjukförsäkringen eftersom den bortre maxgränsen då<br />
inträder för de personer som be<strong>vi</strong>ljades förlängd sjukpen-<br />
ning enligt de nya reglerna.<br />
De striktare reglerna i sjukförsäkringen har fått till följd<br />
att ohälsotalet minskat. Antalet nya sjukfall har blir färre<br />
och sjukskrivningsperioderna kortare. Även antalet som<br />
har sjuk - och akti<strong>vi</strong>tetsersättning minskar. Nedgången i<br />
ohälsotalet inleddes redan förra mandatperioden och speg-<br />
lar både att färre människor sjukskriver sig i onödan och<br />
att fler människor antagligen går till jobbet fast de är sju-<br />
ka. Vi menar att de försämringar som regeringen nu ge-<br />
nomfört kommer att leda till att fler människor utförsäkras<br />
och att fler kommer att bli beroende av socialbidrag när de<br />
inte längre kan får sjukersättning eller arbetslöshetsersätt-<br />
ning.<br />
Regeringen lät utreda ett förslag om obligatorisk arbets-<br />
löshetsförsäkring som mötte hård kritik hos remissinstan-<br />
serna. Det förväxlas ibland med vårt förslag. Obligatorisk<br />
arbetslöshetsförsäkring skulle innebära att alla arbetande<br />
skulle vara t<strong>vi</strong>ngade att försäkra sig. Vårt förslag om soli-<br />
dariskt finansierad arbetslöshetsförsäkring betyder att er-<br />
sättning <strong>vi</strong>d arbetslöshet, likväl som <strong>vi</strong>d sjukdom ska fi-<br />
nansieras solidariskt över skattsedeln. Det skulle ingå som<br />
en del av vårt allmänna trygghetssystem.<br />
ANDRA PARTIERS POLITIK<br />
Förslaget om arbetslivstrygghet har fått både ris och ros<br />
och väckte stor uppmärksamhet när det kom. Mest kon-<br />
troversiellt är förslaget om solidariskt finansierad a-kassa<br />
<strong>vi</strong>lket mött motstånd hos <strong>vi</strong>ssa delar av fackföreningsrö-<br />
relsen. Kritiken har dock inte varit odelat negativ. Det
finns stora problem med dagens a-kassesystem, <strong>vi</strong>lket<br />
många också inser.<br />
Socialdemokraterna har sagt sig positiva till idén om ”en<br />
dörr in”, dvs. att olika myndigheter finns på samma plats.<br />
Men den delen som handlar om solidariskt finansierad a-<br />
kassa, innebär samtidigt att dagens fackliga a-kassor förlo-<br />
rar en central uppgift.<br />
Socialdemokraterna, Miljöpartiet och Vänsterpartiet har<br />
varit relativt ense i sin kritik av regeringens kraftiga för-<br />
sämringar av sjukförsäkringen. Socialdemokraterna och<br />
Miljöpartiet ligger relativt nära varandra vad det gäller<br />
<strong>vi</strong>lka delar <strong>vi</strong> <strong>vi</strong>ll förändra i sjukförsäkringen.<br />
HUR VI BEMÖTER MOTARGUMENT<br />
- Förslaget om solidariskt finansierad a-kassa innebär att<br />
a-kassorna inte längre ska ha hand om arbetslöshetsersätt-<br />
ningen, betyder inte det att fackföreningsrörelsen försva-<br />
gas?<br />
-MP: Nej det tror <strong>vi</strong> inte. Fackföreningarnas huvuduppgift<br />
är inte att vara ett försäkringsbolag som betalar ut a-kassa.<br />
Staten står redan idag för en ansenlig del av kostnaderna<br />
för arbetslöshetsersättningen, och ställer också <strong>vi</strong>llkor för<br />
när den får betalas ut. I dag får facken ofta kritik för regler<br />
i a-kassorna som facket inte kan påverka eftersom reglerna<br />
fastställts av regering och riksdag. Det är logiskt att staten<br />
tar över detta helt.<br />
- Varför har ni ändrat ståndpunkt när det gäller de sociala<br />
trygghetssystemen och lämnat förslaget om medborgar-<br />
lön?<br />
- MP: Vi har haft ett rådslag i partiet och beslutat oss för<br />
att driva arbetslivstrygghet. Tanken om medborgarlön är<br />
en långsiktig framtids<strong>vi</strong>sion som ger uttryck för det starka<br />
sociala patos <strong>vi</strong> har i Miljöpartiet.<br />
Det <strong>vi</strong>ktiga idag är att <strong>vi</strong> har en politik som gör att så<br />
många människor som möjligt omfattas av trygghetssy-<br />
stemen. Vårt förslag om arbetslivstrygghet är effektivt och<br />
bra genom att fler människor kommer att omfattas och<br />
ingen ska falla utanför eller mellan stolarna. Vi tror också<br />
att våra förslag på förändringar av sjuk- och arbetslöshets-<br />
försäkringen svarar mot de utmaningar som dagens ar-<br />
- 54 -<br />
betsmarknad ställer på socialförsäkringarna. Dessutom är<br />
det ett ekonomiskt realistiskt förslag, både för staten och<br />
för människor som drabbats av sjukdom och arbetslöshet.<br />
- Med ert förslag om arbetslivstrygghet får de som idag<br />
har försörjningsstöd från kommunen istället ersättning<br />
från staten medan kommunen fortfarande har ansvaret för<br />
att hjälpa indi<strong>vi</strong>den tillbaka till arbetslivet, är det en bra<br />
uppdelning?<br />
- MP: Vi tror det. Socialarbetare får en mer uttalad uppgift<br />
att arbeta med stöd och behandling. Yrkesrollen blir mer<br />
renodlad, <strong>vi</strong>lket är väldigt <strong>vi</strong>ktigt. Som läget är idag kän-<br />
ner människor ofta en stor dubbelhet inför att ha kontakt<br />
med socialtjänsten. En annan fördel med vårt förslag är att<br />
myndigheter inte försöker bolla människor emellan sig.<br />
Om staten har kostnaden för både försörjningsstöd och<br />
ersättning <strong>vi</strong>d sjukdom och arbetslöshet finns inget inci-<br />
tament att försöka skjuta över ansvaret till kommunen,<br />
något som ofta sker i dag.<br />
Läs mer:<br />
Riksdagsmotion 2009/2010: mp803 Arbetslivstrygghet
Miljöpartiets barn- och familjepolitik<br />
Miljöpartiets barn och familjepolitik sätter barnen i cent-<br />
rum. Oavsett hur barnets familj ser ut har alla behov av<br />
omvårdnad, trygghet och nära relationer med den. Vi me-<br />
nar att det är <strong>vi</strong>ktigt att ha tid för sina nära och kära..<br />
Vi <strong>vi</strong>ll göra ett modernt föräldraskap möjligt. Ett som både<br />
ger utrymme för förvärvsarbete/studier och tid för barn.<br />
All grön politik genomsyras av ett barnperspektiv där <strong>vi</strong><br />
försöker förstå <strong>vi</strong>lka konsekvenser förslagen får för barn i<br />
olika slags familjer.<br />
Familjer kan se väldigt olika ut; de kan bestå av mamma-<br />
pappa-barn, men lika gärna pappa-barn eller mamma-<br />
mamma-barn. Olika typer av familjebildningar, så<br />
kallade stjärnfamiljer, ställer ökade krav på nytänkande<br />
när det gäller familjepolitiken. Den traditionella synen på<br />
föräldraskap bygger på en heteronormativ tvåsamhet. Be-<br />
greppet stjärnfamiljer, där kärnfamiljen bara är en av<br />
många familjetyper, är bättre anpassat för dagens Sverige.<br />
Vi har en framtidsinriktad barn- och familjepolitik som<br />
svarar mot barns och föräldrars önskemål och behov. Jäm-<br />
ställda uppväxt<strong>vi</strong>llkor handlar om att ta ett helhetsgrepp<br />
om förskolan, föräldraförsäkringen, det ojämna deltidsar-<br />
betet, könsrollerna med mera.<br />
ABC OM MILJÖPARTIETS<br />
FAMILJEPOLITIK<br />
Barntid<br />
Båda föräldrarna ska kunna välja att gå ner i arbetstid un-<br />
der småbarnsåren. Därför har Miljöpartiet förslaget att<br />
föräldraförsäkringen ska byggas ut med en ny del. Vi kal-<br />
lar det barntid. Syftet med förslaget är att skapa möjlighe-<br />
ter att på ett rimligt sätt kombinera föräldraskap och arbete<br />
där barn och föräldrar får mer tid till varandra.<br />
Barntid innebär att båda föräldrarna kan välja att gå ner i<br />
tid och få en pensionsgrundande ersättning på maximalt 2<br />
500 kronor per barn och månad. Ersättningen är indi<strong>vi</strong>du-<br />
- 55 -<br />
ell och kopplas till barnet. Varje förälder får 24 månaders<br />
barntid per barn som inte kan överlåtas. Föräldrarna kan ta<br />
ut sin del av barntiden samtidigt. Maxersättningen får<br />
man om man arbetar mellan 50 till 75 procent. Mellan 75<br />
och 100 procent trappas ersättningen av.<br />
Barnombud<br />
För att stärka barns rättssäkerhet, finns ett tydligt behov av<br />
statligt finansierade, men regionalt placerade, barnom-<br />
budsmän. De ska kunna arbeta med strukturella frågor<br />
som rör barn i den regionala verksamheten, men framför<br />
allt kunna arbeta med enskilda barn. Kontakten med en-<br />
skilda barn ska vara prioriterad. De ska kunna vara på<br />
barnens sida <strong>vi</strong>d vårdnadst<strong>vi</strong>ster, jobbiga hemförhållanden<br />
omhändertaganden (även om det alltid ska finnas ett om-<br />
bud för barnen i rätten <strong>vi</strong>d <strong>vi</strong>d omhändertagande enligt<br />
Lagen om Vård av Unga (LVU) så finns det tillfällen när<br />
dessa inte är inkopplade).. De ska även kunna företräda<br />
barnen. Att barn får en ökad rättssäkerhet är också efter-<br />
frågat bland personer som jobbar i rättsväsendet och soci-<br />
altjänsten.<br />
Ensamstående föräldrar<br />
Ensamstående föräldrar har ofta en ekonomiskt svår situa-<br />
tion. Det gäller särskilt för dem som arbetar i yrken där<br />
löneläget är lågt. För att förbättra deras situation <strong>vi</strong>ll Mil-<br />
jöpartiet göra en höjning av det särskilda bidraget, som<br />
utgör en del av bostadsbidraget. Höjningen av det särskil-<br />
da bidraget är ett sätt att förbättra situationen för alla för-<br />
äldrar med låga inkomster, men omfattar i praktiken sär-<br />
skilt de ensamstående med låga inkomster.<br />
I en situation där barnet eller föräldern är mycket sjuk<br />
finns ingen möjlighet för ensamföräldern att exempel<strong>vi</strong>s<br />
handla eller städa i hemmet. Vi <strong>vi</strong>ll därför att ensamföräld-<br />
rar <strong>vi</strong>d sjukdom bör får rätt till hemstöd, en tjänst motsva-<br />
rande hemtjänsten för äldre. Vi tänker oss ett system med<br />
en låg avgift och med maxtaxa i de fall föräldern eller<br />
barnet skulle vara sjukt och behöva hjälp länge.
Föräldraförsäkring<br />
Miljöpartiet föreslår en mer indi<strong>vi</strong>dualiserad föräldraför-<br />
säkring än idag, för att ge barn mer tid med sina föräldrar.<br />
Vårt förslag innebär att föräldraförsäkringen tredelas. En<br />
tredjedel av tiden <strong>vi</strong>ks till vardera föräldern. Den resteran-<br />
de tredjedelen bestämmer föräldrarna över tillsammans.<br />
Syftet med tredelad föräldraförsäkring är att skapa förut-<br />
sättningar för en ökad jämställdhet både i hemmet och på<br />
arbetsmarknaden. Båda föräldrarna får ta ett ökat gemen-<br />
samt ansvar för barnuppfostran, hem och familj. För k<strong>vi</strong>n-<br />
norna minskar risken att hamna efter i löneutveckling och<br />
karriärmöjligheter. Att föräldrarna delar på föräldraförsäk-<br />
ringen kan förändra synsättet hos arbetsgivare så att det är<br />
lika förutsättningar för att anställa och satsa på kompe-<br />
tensutveckling oavsett kön.<br />
Jämställdhetsbonus<br />
Systemet för jämställdhetsbonus är krångligt utformat och<br />
ger ersättning först i efterhand. Miljöpartiet menar att en<br />
större indi<strong>vi</strong>dualisering av föräldraförsäkringen är ett mer<br />
effektivt sätt att få papporna att ta ut en större del av för-<br />
äldraledigheten.<br />
Varken jämställdhetsbonus eller vårdnadsbidrag kommer<br />
att kunna utnyttjas av ensamstående föräldrar. Jämställd-<br />
hetsbonusen kräver per definition att man är två i hushållet<br />
som arbetar.<br />
Samhällsplanering på barns <strong>vi</strong>llkor<br />
Miljöpartiet menar att det är <strong>vi</strong>ktigt att samhällsplanering-<br />
en utgår utifrån barnens bästa och FN:s barnkonvention.<br />
Barn och unga som växer upp i städerna mår bra av ren<br />
luft, mindre buller och om miljöerna är planerade så att de<br />
kan leka och röra sig utomhus. Det är <strong>vi</strong>ktigt att planera<br />
samhällen så att barn kan cykla och gå mellan exempel<strong>vi</strong>s<br />
bostaden, skolan och fotbollsträningen. Stadsplaneringen<br />
måste utgå ifrån att bevara gröna områden, säkerställa<br />
säkra trafikmiljöer med bra utrymme för cykling och gång<br />
på bekostnad av att utrymme för biltrafik och bilparkering<br />
minskar.<br />
Närhetsprincipen är <strong>vi</strong>ktig både i det klimatsmarta och<br />
barnvänliga samhället. Barn och äldre behöver ha närmare<br />
till parker och stadsnatur för att den ska upplevas som<br />
tillgänglig. Kollektivtrafiken måste vara tillgänglig och<br />
busshållplatser och stationer trafiksäkra miljöer även för<br />
barn. Även handel och ser<strong>vi</strong>cefunktioner i närheten av<br />
- 56 -<br />
bostadsområden är mer barnanpassat än handel i externa<br />
köpcentrum.<br />
Vårdnadsbidraget<br />
Miljöpartiet anser att vårdnadsbidraget är ett stort steg<br />
tillbaka för jämställdheten och för barnen. Vår huvudsak-<br />
liga kritik mot vårdnadsbidraget är att vårdnadsbidraget<br />
bygger på att en förälder, i de allra flesta fall k<strong>vi</strong>nnan,<br />
stannar hemma helt medan den andra föräldern jobbbar<br />
heltid.<br />
Det är fortfarande för tidigt att utvärdera reformen, men<br />
studier från andra länder har <strong>vi</strong>sat att det är framför allt<br />
k<strong>vi</strong>nnor med dålig förankring på arbetsmarknaden som<br />
utnyttjar bidraget. Efterfrågan har inte varit särskilt stor<br />
och relativt få har ansökt om bidraget. Detta beror troligt-<br />
<strong>vi</strong>s på den låga ersättningen och på att barn i Sverige i hög<br />
utsträckning går på förskola i någon form.<br />
Det är också ett steg tillbaka för integrationen eftersom det<br />
många gånger är k<strong>vi</strong>nnor med invandrarbakgrund som<br />
stannar hemma med barnen. Förlusten blir dubbel: k<strong>vi</strong>n-<br />
norna förlorar möjligheten till arbetslivserfarenhet i Sveri-<br />
ge och möjligheten att lära sig svenska. Barnen förlorar<br />
kontakten med övriga samhället, får färre kompisar och<br />
sämre möjligheter att lära sig svenska.<br />
Det är svårt att se på <strong>vi</strong>lket sätt vårdnadsbidraget sätter<br />
barnen i centrum. En situation där ena föräldern hamnar<br />
längre från arbetsmarknaden kan bidra till ett besvärligt<br />
ekonomiskt läge då barnen blir äldre. Ur ett barnperspek-<br />
tiv är det mer långsiktigt hållbart att underlätta för båda<br />
föräldrarna att behålla kontakten med arbetslivet, samti-<br />
digt som de får mer tid för barnen än om de skulle jobba<br />
heltid.<br />
REGERINGENS POLITIK UNDER MANDAT-<br />
PERIODEN<br />
Regeringen gick till val på att genomföra två större refor-<br />
mer, vårdnadsbidrag och jämställdhetsbonus i familjepoli-<br />
tiken.<br />
Vårdnadsbidrag<br />
2008 infördes en rätt för kommunerna att införa vårdnads-<br />
bidrag. Det är ett obeskattat bidrag som maximalt uppgår<br />
till 3 000 kronor per månad. Villkoret är att barnet inte<br />
utnyttjar den offentligt finansierade förskoleverksamheten.
Enligt regeringen är syftet med vårdnadsbidraget att ge<br />
föräldrar möjlighet att tillbringa mer tid med sina barn.<br />
Vårdnadsbidraget ska göra det möjligt med en mjukare<br />
övergång mellan föräldraledighet och arbete. Lagen t<strong>vi</strong>ng-<br />
ar inte kommunerna att införa bidraget men ger kommu-<br />
nerna en möjlighet. Kommunerna kan begränsa åtagandet<br />
men inte ut<strong>vi</strong>dga det. Ingen i hushållet får ha någon av<br />
följande förmåner: A-kassa och akti<strong>vi</strong>tetsstöd, föräldra-<br />
penning, introduktionsersättning, sjukpenning som varat<br />
längre än 365 dagar, sjukpenning under eller omedelbart<br />
efter en period med a-kassa, sjuk/akti<strong>vi</strong>tetsersättning, ål-<br />
derspension, äldreförsörjningsstöd.<br />
Jämställdhetsbonus<br />
Jämställdhetsbonusen syftar till att öka männens uttag av<br />
föräldraförsäkring. Bonusen blir högre desto mer lika för-<br />
äldraförsäkringen delas mellan föräldrarna. Bonusen till-<br />
faller den förälder som tagit ut flest dagar av föräldrale-<br />
dighet och baseras på hur många dagar den andra parten<br />
tagit ut.<br />
Bonussystemet är krångligt utformat och ger ersättning<br />
först i efterhand. Miljöpartiet menar att en större indi<strong>vi</strong>du-<br />
alisering av föräldraförsäkringen är ett betydligt mer ef-<br />
fektivt sätt att öka männens ansvar för familjen.<br />
Varken jämställdhetsbonus eller vårdnadsbidrag kommer<br />
att kunna utnyttjas av ensamstående föräldrar. 3 000 kro-<br />
nor per månad räcker inte långt. Vårdnadsbidraget får hel-<br />
ler inte kombineras med offentligt finansierad barnom-<br />
sorg. Har man inte en mor- eller farförälder som kan stäl-<br />
la upp är det alltså i princip omöjligt att kombinera det<br />
med deltidsarbete. Jämställdhetsbonusen kräver per defini-<br />
tion att man är två i hushållet som arbetar.<br />
ANDRA PARTIERS POLITIK<br />
Det är stora likheter mellan de rödgröna på barn- och fa-<br />
miljeområdet. Socialdemokraterna <strong>vi</strong>ll förbättra kompe-<br />
tensen kring barns språkutveckling, framför allt barn med<br />
invandrarbakgrund. Detta stämmer väl överens med Mil-<br />
jöpartiets politik där <strong>vi</strong> bland annat dri<strong>vi</strong>t frågan om sats-<br />
ningar på modersmålsunder<strong>vi</strong>sning.<br />
Socialdemokraterna <strong>vi</strong>ll att vårdnadsbidrag ersätts med ett<br />
paket bestående av jämställdhetsbonus, ut<strong>vi</strong>dgad rätt till<br />
heltid och högre kvalitet i förskolan. Vänsterpartiet <strong>vi</strong>ll<br />
ersätta det med en fullt indi<strong>vi</strong>dualiserad föräldraförsäkring<br />
och fler förskollärare. Miljöpartiet har med barntidsförsla-<br />
- 57 -<br />
get satt fokus på att lösa människors vardagsproblem ge-<br />
nom att möjliggöra ekonomisk ersättning för föräldrar<br />
som arbetar deltid. De röda partierna anser liksom Miljö-<br />
partiet att det finns ett problem med att främst k<strong>vi</strong>nnor<br />
t<strong>vi</strong>ngas arbeta deltid. Deltiden har därför bli<strong>vi</strong>t lite stigma-<br />
tiserad. Miljöpartiet <strong>vi</strong>ll, på ett pedagogiskt sätt, lyfta fram<br />
att uttaget av deltid är ojämnt fördelad mellan män och<br />
k<strong>vi</strong>nnor och att en del av inkomstbortfallet borde ersättas<br />
genom vår vårt förslag till barntid. Dessutom menar <strong>vi</strong> att<br />
barntid kommer att stärka jämställdheten.<br />
Alla tre partier i det rödgröna samarbetet är överens om att<br />
<strong>vi</strong> måste se över och förbättra så att ensamstående och<br />
deras barn får en bättre situation. Likaså <strong>vi</strong>ll <strong>vi</strong> ha sats-<br />
ningar i kommunerna på så kallade nattis, det <strong>vi</strong>ll säga<br />
förskolor som är öppna på kvällar, nätter och helger.<br />
Många inom vård och omsorg är idag beroende av släkt<br />
och vänner för att lösa barnomsorgen, <strong>vi</strong>lket också är en<br />
fråga som är extra <strong>vi</strong>ktig för ensamstående.<br />
Våra tre rödgröna partier är också överrens om att det är<br />
dags att skrota den gamla familjepoltiken som utgår ifrån<br />
att alla familjer är kärnfamiljer med mamma-pappa-barn.<br />
Vi <strong>vi</strong>ll driva en politik som värnar stjärnfamiljen, där för-<br />
utom kärnfamiljen också andra konstellationer finns med,<br />
såsom ensamstående föräldrar, bonusfamiljer, regnbågs-<br />
familjer osv.<br />
HUR VI BEMÖTER MOTARGUMENT<br />
- Barntid är inte är tillräckligt styrande för att få jämställd-<br />
het, vad är det som säger att papporna kommer att ta ut<br />
bidraget?<br />
- MP: Barntidsförslaget är helt indi<strong>vi</strong>duellt, det <strong>vi</strong>ll säga<br />
två år per barn går till respektive förälder. Detta ger ökade<br />
incitament för papporna att arbeta deltid eftersom bidraget<br />
annars förs<strong>vi</strong>nner. Det sänder också en signal till arbetsgi-<br />
varna om att samhället uppmuntrar männen till att ta ett<br />
större ansvar för familjen medan barnen är små. Troligt är<br />
dock att k<strong>vi</strong>nnorna fortsatt kommer att vara överrepresen-<br />
terade när det gäller deltidsarbete, men <strong>vi</strong> gör bedömning-<br />
en att det kommer att minska tack vare barntidsförslaget.<br />
- Barntidsförslaget i dess nuvarande utformning är ett<br />
slags vårdnadsbidrag som försämrar k<strong>vi</strong>nnors ställning på<br />
arbetsmarknaden och urholkar resurser till förskolan.
- MP: Skillnaden mot vårdnadsbidraget är stor eftersom<br />
barntid är beskattat <strong>vi</strong>lket ger pensionspoäng. Barntidsför-<br />
slaget innebär inte heller lika mycket i inkomstbortfall.<br />
Dessutom gör kvoteringen av dagarna att även män upp-<br />
manas att ta ut barntid. Vad gäller k<strong>vi</strong>nnors ställning på<br />
arbetsmarknaden stärks den av barntidsförslaget eftersom<br />
man måste arbeta deltid för att få del av bidraget. Båda<br />
föräldrarna kan ta ut barntid samtidigt och bidraget går att<br />
kombinera med offentligt finansierad förskola.<br />
LÄS MER<br />
Läs mer på www.tidsverkstaden.se och www.familjeliv-<br />
utan-tidsbrist.nu samt i rapporten ”Om föräldrars tidspress<br />
– orsaker och förändringsmöjligheter”.<br />
En politik för stjärnfamiljer -<br />
http://www.aftonbladet.se/debatt/article5588683.ab<br />
- 58 -
Miljöpartiets skol- och utbildningspolitik<br />
Varje elev i förskolan, grundskolan och gymnasiet ska ha<br />
möjligheter att både få kunskaper och utveckla sin sociala<br />
förmåga. Skolan ska främja lusten att lära samt utveckla<br />
barns och ungdomars kreati<strong>vi</strong>tet.<br />
För att det ska vara möjligt krävs att under<strong>vi</strong>sningen an-<br />
passas så att den passar för elever med olika färdigheter<br />
och behov. Samtidigt måste lagens krav om att utbildning-<br />
en mellan olika skolor ska vara likvärdig efterlevas bättre.<br />
Skolan måste präglas av pedagogisk mångfald. Miljöparti-<br />
ets utbildningspolitik främjar mångfald, kunskap och kva-<br />
litet.<br />
Miljöpartiet anser att skolan måste utvecklas utifrån resul-<br />
tat från pedagogisk och annan forskning – <strong>vi</strong> anser att det<br />
är dömt att misslyckas att, som regeringen gör, snegla<br />
tillbaka på hur skolan fungerade på 1950-, 60- eller 70-<br />
talen för att söka lösningar på dagens problem.<br />
Det livslånga lärandet måste främjas och möjligheterna till<br />
studier för vuxna måste vara många: Grundutbildning,<br />
yrkesutbildning, högskoleutbildning och forskning.<br />
Utbildning är en rättighet för alla. Miljöpartiet <strong>vi</strong>ll att ut-<br />
bildning ska vara en möjlighet för alla genom att de eko-<br />
nomiska <strong>vi</strong>llkoren för studerande förbättras.<br />
ABC OM MILJÖPARTIETS POLITIK FÖR<br />
GRUNDSKOLA OCH GYMNASIUM<br />
Behöriga lärare<br />
Miljöpartiet <strong>vi</strong>ll att lärare i skolan ska vara utbildade och<br />
behöriga. Obehöriga lärare i skolan bör erbjudas fortbild-<br />
ning på högskolan i det så kallade VAL-programmet. Re-<br />
geringen har skurit ner den möjligheten.<br />
Betyg<br />
Betygen som finns i dag främjar inte lärande. De ger all-<br />
deles för knapphändig information om hur eleven ligger<br />
till och <strong>vi</strong>lka utvecklingsmöjligheter eleven har. Miljöpar-<br />
tiet förespråkar ett utvärderingssystem som motiverar ele-<br />
verna till att lära sig mer. Vi <strong>vi</strong>ll införa betygsfria skriftli-<br />
- 59 -<br />
ga omdömen som en formaliserad version av utvecklings-<br />
samtalen i varje årskurs i grundskolan. De betygsfria<br />
skriftliga omdömen som eleverna får kommer att vara<br />
ganska <strong>vi</strong>da och breda i sin karaktär under de första års-<br />
kurserna för att allteftersom man kommer högre upp i sko-<br />
lan bli mer konkreta och relaterade till grundskolans ut-<br />
bildningsmål. Syftet med omdömena är att eleverna ska få<br />
utförlig och tydlig information om vad de kan, vad de inte<br />
kan och vad de kan bli bättre på.<br />
<strong>Så</strong> länge dagens betygssystem finns kvar ska eleverna ha<br />
en självklar rätt att få sina betyg omprövade. Betygssätt-<br />
ning är myndighetsutövning och bör självklart, liksom<br />
andra myndighetsbeslut, kunna omprövas. Det är en<br />
grundläggande fråga om elevernas rättssäkerhet.<br />
Miljöpartiet var kritiskt till regeringens reformering av<br />
betygsskalan till sju steg. Inte för att sju steg skulle vara<br />
dåligt i sig, utan för att det är mycket tveksamt att införa<br />
fler betygssteg utan att ha några kriterier för de nya stegen.<br />
Betygsfria skriftliga omdömen<br />
Miljöpartiet <strong>vi</strong>ll ersätta betygen med skriftliga, ej betygs-<br />
liknande, omdömen. Eleverna behöver mer utförlig infor-<br />
mation för att få vägledning i hur de kan utvecklas bäst.<br />
(Se även betyg).<br />
Elevhälsovård<br />
Miljöpartiet <strong>vi</strong>ll stärka elevhälsovården. När det finns<br />
vuxna tillgängliga och elevhälsovården fungerar på ett<br />
tillfredsställande sätt så har barn och ungdomar vuxna att<br />
vända sig till om man har frågor eller mår dåligt. Det be-<br />
hövs vuxna i barnens närhet som de känner förtroende för<br />
och som går att prata om allt från självmordstankar och<br />
ätstörningar till undringar om sex och samliv.<br />
Elevers rättigheter<br />
Elevers rättigheter behöver stärkas på flera sätt. Elever<br />
som riskerar att inte nå godkänt i alla ämnen har rätt att få<br />
ett åtgärdsprogram som talar om vad eleven behöver göra<br />
för att nå upp till målen och <strong>vi</strong>lket stöd eleven ska få för<br />
att nå dit. Tyvärr håller åtgärdsprogrammen ofta alldeles
för låg kvalitet, och i <strong>vi</strong>ssa fall får elever inte ens något<br />
åtgärdsprogram. Miljöpartiet anser därför att elever ska<br />
kunna överklaga sina åtgärdsprogram. Alla elever har<br />
enligt lag rätt att få stöd – det är dags att det blir verklig-<br />
het.<br />
Friskolor<br />
Den pedagogiska mångfalden inom skolan måste värnas.<br />
Friskolereformen har varit bra för den svenska skolan och<br />
lett till en positiv utveckling för landets elever. Friskolor-<br />
na har bidragit till att lyfta nivån även bland de kommuna-<br />
la skolorna. Miljöpartiet anser att det är <strong>vi</strong>ktigt att även de<br />
kommunala skolorna ges större frihet. Skolor ska ha kun-<br />
na ha olika pedagogiska inriktningar och elever ska kunna<br />
välja olika inriktningar och tillvalsämnen. För att detta ska<br />
vara möjligt krävs att styrdokumenten tillåter variationer.<br />
Därför måste skolor som <strong>vi</strong>ll arbeta efter alternativa läro-<br />
planer och kursplaner kunna få möjlighet till undantag<br />
från de nationella styrdokumenten efter prövning av Skol-<br />
verket. Om skolor av pedagogiska skäl inte <strong>vi</strong>ll sätta betyg<br />
enligt de nationella bestämmelserna, anser Miljöpartiet att<br />
de måste få möjlighet till undantag.<br />
Friskolor och kommunala skolor<br />
Miljöpartiet anser att alla skolor, oberoende av om de är<br />
kommunala eller fristående, ska lyda under samma lagar<br />
och regler. Tillsyn ska vara lika. Straffåtgärder för de sko-<br />
lor som bryter mot lagar och regler ska vara likadana obe-<br />
roende av vem som driver skolan. Alla skolor ska också få<br />
samma resurser, dock bör det vara möjligt att ge skolor<br />
extraresurser där behov finns. Det är också <strong>vi</strong>ktigt att fri-<br />
stående skolor får samma resurser utifrån samma förut-<br />
sättningar som kommunala skolor, så att <strong>vi</strong> kan ställa<br />
samma krav på dessa som på de kommunala skolorna. I de<br />
fall som kommunerna t<strong>vi</strong>ngas göra nedskärningar i sko-<br />
lorna måste samma regler även gälla friskolorna, något<br />
den borgerliga regeringen har förhindrat i lag.<br />
Friskolor med religiös huvudman<br />
Fristående skolor med religiösa huvudmän lyder under<br />
samma regler som alla andra skolor. Det innebär att un-<br />
der<strong>vi</strong>sningen inte får vara religiös och att skolan måste<br />
följa den av riksdagen fastställda värdegrunden. Under-<br />
<strong>vi</strong>sningen måste vara grundad i vetenskap och saklighet.<br />
Miljöpartiet anser att det är <strong>vi</strong>ktigt att friskolor med reli-<br />
giösa huvudmän lyder under samma lagar och regler som<br />
- 60 -<br />
alla andra skolor samt att dessa skolor är offentligt finan-<br />
sierade. Det är mycket <strong>vi</strong>ktigt att Skolinspektionen nog-<br />
grant följer upp att skolorna följer lagar och förordningar,<br />
inte minst ur ett elev- och barnperspektiv. Skolor som inte<br />
följer reglerna ska självklart inte få fortsätta.<br />
Förskolepedagogik<br />
Pedagogiken i förskolan ska utgå ifrån förskolans läroplan<br />
och främja barnens utveckling. Miljöparitet anser att för-<br />
skolan inte ska betraktas som en ”tidig skola”, utan barnen<br />
ska stöttas och uppmuntras genom lek i kombination med<br />
lärande. Miljöpartiet lägger stor <strong>vi</strong>kt <strong>vi</strong>d att lek kan ske<br />
utomhus. Barnens fantasi och lärande stimuleras genom<br />
att de får vara ute i naturen. Miljöpartiet anser också att<br />
modersmålspedagogik också ska vara en rättighet i försko-<br />
lan, för barn med ett annat modersmål.<br />
Genuspedagogik<br />
Miljöpartiet anser att all personal som arbetar inom i sko-<br />
lan, såväl på förskole-, grundskole- som gymnasienivå,<br />
ska ha en genuspedagogisk utbildning i bagaget. Exa-<br />
mensordningen, som reglerar vad en utexaminerad peda-<br />
gog ska kunna, bör ses över så att den understryker <strong>vi</strong>kten<br />
av insikt i genusproblematik. Den utexaminerade pedago-<br />
gen ska kunna under<strong>vi</strong>sa på ett sådant sätt att jämställdhet<br />
främjas.<br />
Kommunala skolor<br />
För Miljöpartiet har det alltid varit <strong>vi</strong>ktigt att alla skolor,<br />
oberoende av om de är fristående eller kommunala, är bra<br />
skolor. Därför driver <strong>vi</strong> frågor som pedagogisk frihet för<br />
kommunala skolor och skarpare kontroll och tillsyn för<br />
fristående skolor. Miljöpartiet är motståndare till förstatli-<br />
gande av skolan.<br />
Kunskap<br />
Den svenska grundskolan håller hög kvalitet men kan bli<br />
mycket bättre. En av tio som går ut grundskolan saknar<br />
behörighet att söka gymnasieskolans ordinarie program.<br />
Miljöpartiet anser att en mängd åtgärder bör <strong>vi</strong>dtas för att<br />
höja kvaliteten i under<strong>vi</strong>sningen och se till att fler elever<br />
får möjlighet att utveckla den kunskap de har rätt till. Vi<br />
<strong>vi</strong>ll tillföra en kvalitetsmiljard till skolan. Den ska bland<br />
annat användas till en mer indi<strong>vi</strong>dualiserad under<strong>vi</strong>sning,<br />
förstärkt kompetensutveckling för lärare och ämnesunder-<br />
<strong>vi</strong>sning på modersmål.
Lärande<br />
En förutsättning för lärande är trivsel. Motivation och in-<br />
spiration är A och O för kunskapsutveckling. Risken är<br />
stor att en elev som inte trivs i skolan, som kanske känner<br />
sig maktlös och osynlig, tappar lusten till lärandet. Därför<br />
är det <strong>vi</strong>ktigt att skolan präglas av ett klimat av respekt<br />
mellan lärare och elever, och inom dessa grupper.<br />
Lärare och lärarfortbildning<br />
Lärarna är den enskilt <strong>vi</strong>ktigaste faktorn för kvaliteten på<br />
under<strong>vi</strong>sningen. Miljöpartiet <strong>vi</strong>ll förbättra fortbildnings-<br />
möjligheterna för verksamma lärare genom att höja den<br />
ersättning som ges till de lärare som deltar i lärarlyftet.<br />
Miljöpartiet anser också att högskoleutbildningen för att<br />
obehöriga lärare ska bli behöriga, VAL, måste utökas och<br />
finansieras av staten.<br />
Nya under<strong>vi</strong>sningsmetoder<br />
Under<strong>vi</strong>sningsmetoderna måste ständigt utvecklas och<br />
framgångsrika metoder spridas. För att ge fler elever bättre<br />
förutsättningar för att nå kunskapsmålen i skolan <strong>vi</strong>ll <strong>vi</strong><br />
inrätta en pott i statsbudgeten för kvalitativ pedagogisk<br />
utveckling.<br />
Ordning i skolan<br />
Miljöpartiet anser att regeringens ensidiga syn på elever<br />
som ”ordningsproblem” är både oriktig och olycklig. Na-<br />
turligt<strong>vi</strong>s måste det finnas studiero i skolan. I den mån<br />
ordningsproblem finns så löses de inte genom straff, utan<br />
genom uppmärksamhet och motivation. Dessutom är be-<br />
skrivningen av elever i <strong>vi</strong>ssa fall rena påhopp. Politiken<br />
måste fokusera mer på kunskap och mindre på pseudolös-<br />
ningar, till exempel beslagta mobiltelefoner, som flyttar<br />
fokus bort från de egentliga problemen i skolan.<br />
Skolkökslyftet<br />
Miljöpartiet <strong>vi</strong>ll genomföra ett skolkökslyft som ger mål-<br />
tidspersonalen kunskaper och verktyg för att höja kvalite-<br />
ten på skolmaten. Staten och kommunerna bör tillsam-<br />
mans finansiera kompetensutveckling så att de kan gå från<br />
att vara kokerskor eller ekonomibiträden till att bli skol-<br />
kökskockar.<br />
- 61 -<br />
Det räcker inte med att maten på tallriken är näringsriktig.<br />
Det är bara det som hamnar i elevernas magar som räknas.<br />
God mat har bättre förutsättningar att både ge eleverna den<br />
näring de faktiskt behöver och en portion matkultur.<br />
Tillsynen måste bli skarpare<br />
Det svenska utbildningsväsendet är starkt styrt genom<br />
lagar och förordningar. Trots det förekommer missförhål-<br />
landen på skolor runtom i landet. Miljöpartiet är övertygat<br />
om att en större frihet för skolorna att utforma den egna<br />
verksamheten ger en bättre skola. Men stor frihet för ock-<br />
så med sig ett ökat ansvar. Alla har rätt till en likvärdig<br />
utbildning och det är statens ansvar att se till att den rät-<br />
tigheten är verklighet för landets elever. Därför måste <strong>vi</strong><br />
ha en stark och bra tillsyn av våra skolor.<br />
I dag har Skolverket mycket begränsade sanktionsmöjlig-<br />
heter. Miljöpartiet anser att det ska gå att stänga en skola<br />
om grava missförhållanden upptäcks och inte åtgärdas.<br />
Fristående skolor kan redan i dag t<strong>vi</strong>ngas stänga genom att<br />
Skolverket drar tillbaka tillståndet för skolan. Men för<br />
kommunala skolor finns ingen motsvarighet. Att stänga en<br />
skola kan anses vara motiverat om det förekommer grava<br />
problem på skolan, om det till exempel är så att elever på<br />
skolan far illa. Det <strong>tycker</strong> Miljöpartiet är rimligt. Samma<br />
sak måste gälla för såväl kommunala som fristående sko-<br />
lor.<br />
Det finns ett behov av möjligheter till sanktioner som kan<br />
användas då det inte är motiverat att stänga skolan. Mil-<br />
jöpartiet <strong>vi</strong>ll därför införa en möjlighet till <strong>vi</strong>tesföreläg-<br />
gande för Skolverket. Det betyder att skolor som inte rät-<br />
tar till brister som framkommit <strong>vi</strong>d inspektion ska kunna<br />
t<strong>vi</strong>ngas att betala böter. Möjligheten till <strong>vi</strong>tesföreläggande<br />
ska naturligt<strong>vi</strong>s gälla alla skolor, så väl kommunala som<br />
fristående.<br />
Under<strong>vi</strong>sningen ska indi<strong>vi</strong>dualiseras mer<br />
Miljöpartiet <strong>vi</strong>ll att den nationella timplanen skrotas så att<br />
lärarna får möjlighet att anpassa under<strong>vi</strong>sningen efter var-<br />
je elevs behov. Timplanen föreskriver exakt hur många<br />
timmars under<strong>vi</strong>sning varje elev garanteras i varje ämne.<br />
Ingen hänsyn tas till att en elev kanske behöver mer tid för<br />
att nå kunskapsmålen i ett ämne, men mindre i ett annat.<br />
Ett omfattande försök med slopad timplan har genomförts<br />
med goda resultat.
Under<strong>vi</strong>sning på modersmålet<br />
Andelen elever som är behöriga till gymnasieskolan är<br />
betydligt mindre bland elever med utländsk bakgrund än<br />
elever med svensk bakgrund. Det är framför allt elever<br />
som kommit till Sverige efter att grundskolan startat som<br />
har svårt att nå målen. Miljöpartiet anser därför att kvalite-<br />
ten i under<strong>vi</strong>sningen måste höjas för de elever som har ett<br />
annat modersmål än svenska.<br />
Modersmålsunder<strong>vi</strong>sningen behöver stärkas i första hand<br />
för att elever ska kunna lära sig bättre svenska. Med goda<br />
modersmålskunskaper är det enklare att lära sig svenska.<br />
Det behövs fler kompetenta modersmålslärare och två-<br />
språkiga ämneslärare.<br />
I dag finns en begränsning som säger att elever har rätt till<br />
modersmålsunder<strong>vi</strong>sning i som mest sju år. Det är en be-<br />
gränsning som Miljöpartiet <strong>vi</strong>ll ta bort och som även<br />
Skolverket rekommenderar. Miljöpartiet anser att kunskap<br />
i sitt modersmål ska betygssättas på samma sätt som andra<br />
språk i skolan och vara meriterande till högskolan. Miljö-<br />
partiet <strong>vi</strong>ll att modersmålsunder<strong>vi</strong>sning också ska ges i<br />
förskolan.<br />
Det kan vara mycket svårt för barn som ännu inte be<strong>här</strong>s-<br />
kar svenska tillräckligt bra att tillgodogöra sig under<strong>vi</strong>s-<br />
ning i andra ämnen. Det gäller framför allt elever som<br />
nyligen anlänt till Sverige. Att under<strong>vi</strong>sningen blir mer<br />
effektiv om lärarna talar ett språk som eleverna förstår<br />
säger sig självt. Miljöpartiet <strong>vi</strong>ll därför att en försöksverk-<br />
samhet genomförs i tio kommuner där man prövar att ge<br />
elever under<strong>vi</strong>sning i matematik på sitt modersmål. Forsk-<br />
ningen har <strong>vi</strong>sat att språkförståelse har stor betydelse för<br />
elevers resultat i matematik.<br />
Upprustning av skollokaler<br />
Miljöpartiet <strong>vi</strong>ll tillsammans med Socialdemokraterna och<br />
Vänsterpartiet införa en skol-ROT för att göra det möjligt<br />
att renovera och energieffekti<strong>vi</strong>sera skollokalerna runtom i<br />
landet. Avdraget ska ge skolorna maximalt hälften av ar-<br />
betskostnaderna i stöd. För att få del av stödet ska energi-<br />
användningen minska med minst 30 procent. Vi har i våra<br />
budgetar avsatt 400 miljoner per år till satsningen.<br />
Vinst i friskolor<br />
Miljöpartiet är bestämda motståndare till kvartalskapita-<br />
lism inom utbildningssektorn, men <strong>vi</strong> <strong>vi</strong>ll inte ha något<br />
- 62 -<br />
<strong>vi</strong>nstförbud. Vinster behövs inom friskolesektorn för att ge<br />
den ekonomiska stabiliteten som en långsiktig verksamhet<br />
behöver. Det kan också vara bra att komma ihåg att en hel<br />
del friskolor har också gjort investeringar initialt.<br />
Miljöpartiet anser att dock att <strong>vi</strong>nstuttag i friskoleföreta-<br />
gen ska förbjudas i de fall det finns anmärkningar från<br />
Skolinspektionen som skolan inte åtgärdat. Vi <strong>vi</strong>ll även att<br />
<strong>vi</strong>nstuttag och ägarbyte måste anmälas till skolinspektio-<br />
nen. För att uppmuntra ägare av skolor att återinvestera<br />
överskotten i sin verksamhet <strong>vi</strong>ll <strong>vi</strong> överskott som återin-<br />
vesteras i verksamheten ska vara befriat från skatt.<br />
ABC OM MILJÖPARTIETS POLITIK FÖR<br />
HÖGSKOLA OCH UNIVERSITET<br />
Bildning<br />
Miljöpartiet menar allvar med talet om <strong>vi</strong>kten av det livs-<br />
långa lärandet. Sverige behöver välutbildade människor<br />
och utbildning berikar människors liv. I en föränderlig och<br />
internationaliserad värld måste människor vara beredda att<br />
byta yrkesbana och att omskola eller <strong>vi</strong>dareutbilda sig.<br />
Ska det vara möjligt krävs det att människor klarar sig<br />
ekonomiskt under den tid de studerar. Det är svårt idag.<br />
Förälder och student – går det att förena?<br />
Miljöpartiet anser att förutsättningarna för studenterna<br />
måste anpassas till en modern verklighet. Många studenter<br />
är idag föräldrar och regelverket måste anpassas till detta.<br />
Högre kvalitet i under<strong>vi</strong>sningen<br />
Under det senaste decenniet har en omfattande utbyggnad<br />
av högskolorna skett och antalet studieplatser fördubbla-<br />
des mellan 1990 och 2006. Men kvaliteten i utbildningen<br />
är eftersatt. Särskilt inom områdena samhällsvetenskap,<br />
juridik, humaniora och teologi är resursbristen framträ-<br />
dande. Antalet studenter per lärare har ökat, och det är inte<br />
ovanligt med så lite lärarledd tid som fyra timmar per<br />
vecka. Självklart blir kvaliteten lidande om studenten är<br />
hän<strong>vi</strong>sad till självstudier i mycket stor utsträckning. Mil-<br />
jöpartiet menar att mer resurser behövs till högskolan för<br />
att höja kvaliteten i grundutbildningen.
Kårobligatorium<br />
Miljöpartiet har dri<strong>vi</strong>t att kårobligatoriet ska avskaffas.<br />
När nu regeringen tog bort obligatoriet kompenserade de<br />
inte studentkårernas för de kostnader de har för <strong>vi</strong>ktig<br />
verksamhet i enlighet med vad som krävdes. Därför var<br />
Miljöpartiet mycket kritiskt till reformen.<br />
Praktik och bättre kontakt med arbets-<br />
marknaden<br />
Att hitta det första jobbet kan ofta vara svårt. Många stu-<br />
denter saknar ett eget kontaktnät och vägar ut i arbetslivet.<br />
Miljöpartiet <strong>vi</strong>ll förbättra lärosätenas stöd till att förbereda<br />
studenterna för att hitta en väg ut på arbetsmarknaden ge-<br />
nom att skapa karriärcentra. Det kan handla om att ordna<br />
praktik, hitta samarbeten kring examensarbete eller på<br />
annat sätt förmedla kontakter mellan studenter och arbets-<br />
givare. Vi <strong>vi</strong>ll därför avsätta pengar för att lärosätena ska<br />
utveckla karriärcenter.<br />
Mycket tyder på att återkommande kontakter med arbets-<br />
marknaden under utbildningstiden gör det lättare att få<br />
jobb efter examen. Därför är möjligheten att få göra prak-<br />
tik under sin studietid mycket eftertraktad bland studenter,<br />
men många lärosäten erbjuder inte den möjligheten. Mil-<br />
jöpartiet föreslår därför en försöksverksamhet med prak-<br />
tik. Praktiken bör utformas som en tio veckors kurs som<br />
ger poäng och är studiemedelsberättigande.<br />
Studieavgifter<br />
Regeringen har beslutat att införa studieavgifter i högsko-<br />
lan för utländska studenter. Miljöpartiet, liksom alla stu-<br />
dentpolitiska organisationer, <strong>vi</strong>ll ha helt fri utbildning.<br />
Studiemedel<br />
I dag ligger studiemedlet på knappt 7 800 kronor i måna-<br />
den <strong>vi</strong>d heltidsstudier. Av denna summa är cirka 2 700<br />
kronor bidrag. Man ska kunna bedriva högskolestudier på<br />
heltid utan att t<strong>vi</strong>ngas att arbeta <strong>vi</strong>d sidan av. Det riskerar<br />
att påverka de studerandes resultat negativt om det inte<br />
finns möjlighet att fokusera på studierna. Miljöpartiet <strong>vi</strong>ll<br />
höja bidragsdelen i studiemedlet med ytterligare 900 kro-<br />
nor i månaden. Den borgerliga regeringen beslutade att<br />
höja bidragsdelen med 40 kronor och lånedelen med 390<br />
kronor från våren 2010. Det är för lite och ökar studenter-<br />
nas skuldbörda.<br />
- 63 -<br />
Studenternas trygghetssystem<br />
Regeringen har försämrat tryggheten för studenter genom<br />
att de tagit bort studerande<strong>vi</strong>llkoret som gav en karenstid<br />
för att kvalificera sig till a-kassan.<br />
ABC OM MILJÖPARTIETS POLITIK FÖR<br />
VUXENUTBILDNING OCH KOMPETENSUT-<br />
VECKLING<br />
Byta karriär ska vara möjligt<br />
Miljöpartiets <strong>vi</strong>sion är ett arbetsliv där människor har stor<br />
frihet att förverkliga sina livs<strong>vi</strong>sioner. Vi anser att <strong>vi</strong>dare-<br />
utbildning, byte av yrke och arbetsplats i grunden är något<br />
mycket positivt. Den moderna arbetsmarknaden ställer<br />
stora krav på indi<strong>vi</strong>den. Omvandlingstakten och struktur-<br />
förändringar i ekonomin sker snabbt. Detta ställer stora<br />
krav på samhället att tillhandahålla utbildning och kompe-<br />
tensutveckling för indi<strong>vi</strong>den genom hela livet.<br />
Komvux, yrkesvux och kvalificerad yrkes-<br />
utbildning<br />
Miljöpartiet anser att det satsas för lite resurser både på<br />
vuxenutbildning och på kompetensutveckling. Komvux,<br />
yrkesvux, kvalificerad yrkesutbildning (KY) och arbets-<br />
marknadsutbildning är <strong>vi</strong>ktiga både för att ge människor<br />
nya möjligheter att utvecklas och för att tillgodo se beho-<br />
vet av kvalificerad arbetskraft på arbetsmarknaden. I riks-<br />
dagen har Miljöpartiet föreslagit omfattande satsningar på<br />
alla dessa områden.<br />
ABC OM MILJÖPARTIETS POLITIK FÖR<br />
FORSKNING<br />
Fri forskning<br />
Fri forskning är en av förutsättningarna för ett fritt och<br />
öppet samhälle. Forskningen kan bidra med kunskap och<br />
nya perspektiv. Den statliga forskningspolitiken måste<br />
garantera både den fria nyfikenhetsstyrda forskningen och<br />
den tillämpade, lösningsfokuserade forskningen. Det finns<br />
ett värde av kunskap i sig, och ny kunskap kan ofta <strong>vi</strong>sa<br />
sig ha relevans för samhället, ibland inom helt andra
sammanhang än den ursprungligen utvecklades i. Därför<br />
går det inte att göra en tydlig distinktion mellan grund-<br />
forskning och behovsmotiverad forskning. Däremot går<br />
det att göra en distinktion mellan grundforskning och till-<br />
lämpad forskning, dock finns ingen motsättning däremel-<br />
lan. Båda delarna behövs.<br />
Forskningsmedel<br />
Regeringen har gått alltför långt i sin detaljstyrning av<br />
forskningsmedlen. Miljöpartiet menar att det är motiverat<br />
att prioritera <strong>vi</strong>ssa ämnesområden, till exempel klimat-<br />
forskning, men anser att medlen bör vara betydligt friare.<br />
När regeringen så tydligt specificerar exakt <strong>vi</strong>lka aspekter<br />
som forskningen bör titta närmare på så riskerar man att<br />
gå miste om mer intressanta och givande forskningspro-<br />
jekt, helt enkelt för att dessa faller utanför ramen.<br />
Den borgerliga regeringen har under mandatperioden in-<br />
fört en koppling mellan resurser och kvalitet. Det är <strong>vi</strong>k-<br />
tigt att forskningens kvalitet är hög och därför rimligt att<br />
statliga forskningsmedel åtminstone del<strong>vi</strong>s fördelas efter<br />
kvalitetskriterier. Tidigare har forskningsmedlen fördelats<br />
till lärosätena helt efter regeringens politiska bedömning-<br />
ar. Miljöpartiet är kritiskt till hur regeringen har valt att<br />
utforma resurstilldelningssystemet. Miljöpartiet är positivt<br />
till tydliga kriterier för resurstilldelningen men <strong>vi</strong> menar<br />
att indikatorerna måste vara bredare och bättre spegla kva-<br />
litet i forskningen.<br />
K<strong>vi</strong>nnliga professorer och jämställdhet i<br />
högskolan<br />
Endast 18 procent av professorerna är k<strong>vi</strong>nnor. Detta trots<br />
att det totala antalet professurer fördubblats de senaste tio<br />
åren och att könsfördelningen bland de yrkesverksamma<br />
på universitet och högskolor totalt sett är jämn. I dag finns<br />
en lag om likabehandling inom högskolan. Trots det <strong>vi</strong>sar<br />
undersökningar att 13 procent av de k<strong>vi</strong>nnor som studerar<br />
på grundutbildning och 25 procent av de k<strong>vi</strong>nnliga dokto-<br />
randerna har känt sig negativt särbehandlade på grund av<br />
sin könstillhörighet. Högskoleverket bör, när de gör tillsyn<br />
av högskolor och universitet, också granska lärosätena ur<br />
ett jämställdhetsperspektiv.<br />
- 64 -<br />
ANDRA PARTIERS POLITIK<br />
Folkpartiet och Vänsterpartiet är förespråkare av starkare<br />
statlig styrning och reglering inom skolans område.<br />
Vänsterparitet profilerar sig mot valfrihet och har en nega-<br />
tiv inställning till friskolor. Vänsterpartiet är också emot<br />
att man ska få välja mellan olika kommunala skolor och<br />
<strong>tycker</strong> att närhetsprincipen är den som ska gälla. Vänster-<br />
partiet värnar liksom Miljöpartiet om elevernas rättigheter<br />
och <strong>vi</strong>ll stärka elevernas inflytande. Vänsterpartiet <strong>vi</strong>ll<br />
avskaffa betygen.<br />
Socialdemokraterna accepterar friskolorna och ser att sko-<br />
lorna bidragit till pedagogisk förnyelse. Socialdemokra-<br />
terna är skeptiska till valfrihet om det riskerar att bidra till<br />
att förstärka segregering. Därför håller de närhetsprincipen<br />
högt.<br />
Socialdemokraterna <strong>vi</strong>ll som Miljöpartiet ha en samman-<br />
hållen gymnasieskola, där både teoretiska och yrkesinrik-<br />
tade program ger högskolebehörighet.<br />
Socialdemokraterna, liksom Miljöpartiet, fäster stor <strong>vi</strong>kt<br />
<strong>vi</strong>d det livslånga lärandet, kanske främst genom att man<br />
<strong>vi</strong>ll ha stark vuxenutbildning. Synen på lärande präglas<br />
liksom hos Miljöpartiet av uppmuntran och inspiration<br />
snarare än av disciplin och lydnad. Skolans kompensato-<br />
riska uppdrag är <strong>vi</strong>ktigt, det <strong>vi</strong>ll säga. att skolan måste<br />
klara av att kompensera för att elever har olika förutsätt-<br />
ningar hemma, menar s.<br />
Folkpartiet är det parti som i stor utsträckning utformat<br />
regeringen skolpolitik och det råder ingen tvekan om att<br />
Folkpartiet är det parti som står längst ifrån Miljöpartiet.<br />
Folkpartiet <strong>vi</strong>ll förstatliga skolan. De <strong>vi</strong>ll minska valfrihe-<br />
ten genom att bland annat begränsa elevers möjligheter att<br />
välja tillvalsämnen, genom att ta bort de specialutformade<br />
programmen på gymnasiet och genom att göra det svårare<br />
för skolor att arbeta efter alternativ pedagogik. De har<br />
också en syn på elever som är helt främmande för Miljö-<br />
partiet. Folkpartiets beskrivningar av skolan är ofta över-<br />
drivna. De <strong>vi</strong>ll ha ordning och reda och påstår, ofta felak-<br />
tigt, att skolan är mycket undermålig. Det handlar inte<br />
bara om retorik utan <strong>vi</strong>sar sig också i praktisk politik ge-<br />
nom till exempel införandet av ordningsomdömen och att<br />
ge lärare rätt att beslagta föremål från elever.
REGERINGENS POLITIK UNDER MANDAT-<br />
PERIODEN<br />
Regeringens skolpolitik präglas av en förenklad och svart-<br />
<strong>vi</strong>t syn på under<strong>vi</strong>sning och frågor om ordning, betyg och<br />
nationella prov har dominerat. Politiken har också präglats<br />
av starkare statlig styrning och minskad pedagogisk frihet.<br />
Björklunds populistiska framtoning som var så framgångs-<br />
rik i valrörelsen 2006 har fått utstå betydlig kritik när det<br />
under mandatperioden omvandlats till konkret politik.<br />
Politiken synades bland annat i radioprogrammet Kris i<br />
skolan i P1 (se länk under läs mer, sist i avsnittet).<br />
Förskolan<br />
Regeringen har infört Förskolelyftet för att möjliggöra<br />
fortbildning och skapa karriärvägar, <strong>vi</strong>lket Miljöpartiet<br />
<strong>tycker</strong> är positivt. Regeringen har också valt att införa<br />
allmän förskola från tre års ålder <strong>vi</strong>lket Miljöpartiet har<br />
varit emot. Skälet är att familjer <strong>vi</strong>a maxtaxan redan har en<br />
kraftigt subventionerad förskola. Miljöpartiet <strong>vi</strong>ll istället<br />
använda pengarna till att höja kvaliteten i förskolan.<br />
Grundskola<br />
Regeringen har byggt sin politik på en argumentation om<br />
att kunskapsresultaten i den svenska skolan har sjunkit<br />
dramatiskt. Utbildningsminister Jan Björklund har hän<strong>vi</strong>-<br />
sat till internationella undersökningar som gjorts. Men<br />
Björklund har behandlat statistiken vårdslöst, något som<br />
bland annat Sveriges Radio <strong>vi</strong>sat tydligt i sina granskning-<br />
ar. Regeringens lösningar för att öka kunskapsresultaten i<br />
skolan har i huvudsak varit inriktade på ordningsfrågor<br />
och betygsreformer.<br />
En av de första åtgärder regeringen <strong>vi</strong>dtog var att ge lärare<br />
rätt att beslagta föremål från elever och att göra det möj-<br />
ligt att flytta mobbare. Regeringen har ändrat betygen så<br />
att ogiltig frånvaro ska skrivas in i betygsdokumentet, till<br />
skillnad från elevengagemang som regeringen inte anser<br />
vara relevant. Man har också skapat lagligt utrymme för<br />
skolor att fri<strong>vi</strong>lligt införa omdömen i ordning och upp-<br />
förande.<br />
Regeringen har infört ett förbud för elever att läsa upp sina<br />
betyg på Komvux om eleven har fått minst godkänt i ett<br />
ämne.<br />
- 65 -<br />
I fråga om betygsreformer har Regeringen infört möjlighe-<br />
ten att ge skriftliga betygsliknande omdömen från första<br />
klass och dessutom a<strong>vi</strong>serat att göra samma sak för för-<br />
skoleklasser.<br />
Betygssystemet har förändrats så att betygsskalan innehål-<br />
ler fler betygssteg, sju stycken jämfört med tidigare fyra.<br />
Eleverna kommer att få betyg från och med sjätte klass.<br />
Miljöpartiet har inte varit kritiskt till antalet betygssteg,<br />
men däremot till att det inte finns några nationella kriterier<br />
för de två nya betygsstegen. Miljöpartiet har med stöd av<br />
forskning och fakta lyft fram förslag om att betygsfria<br />
skriftliga omdömen bör införas istället för betyg, utom i<br />
avgångsklasser, åk 9 och i gymnasiet.<br />
Regeringen har också fokuserat på starkare statlig styrning<br />
och likriktning av skolan. Fler och tidigare nationella prov<br />
innebär att den nationella uppföljningen stärks, men det<br />
innebär också en starkare styrning eftersom alla skolor<br />
måste lära sig samma saker samtidigt. Miljöpartiet <strong>vi</strong>ll gå i<br />
motsatt riktning med ökade möjligheter för lärare, föräld-<br />
rar och elever att forma en skola som passar dem.<br />
Gymnasieskola<br />
Hösten 2006 drog den borgerliga regeringen tillbaka den<br />
redan beslutade gymnasiereformen GY- 07, som tagits<br />
fram av den förra regeringen med stöd av Miljöpartiet och<br />
Vänsterpartiet. Det var ett hårt slag mot landets gymnasie-<br />
skolor eftersom förberedelserna <strong>vi</strong>d det laget gått mycket<br />
långt. Detta innebar bland annat att den gymnasiala lär-<br />
lingsutbildning som Miljöpartiet dri<strong>vi</strong>t igenom inte kunde<br />
komma igång förrän hösten 2008.<br />
Regeringen tillsatte också en utredning med uppdrag att<br />
utforma en ny struktur för gymnasieskolan, med tre olika<br />
inriktningar: En teoretisk examen som leder till högskole-<br />
studier, en yrkesexamen som ger fördjupande yrkeskun-<br />
skaper och lärlingsutbildningar för elever som hellre <strong>vi</strong>ll<br />
lära sig ett yrke på en arbetsplats än i skolan.<br />
Miljöpartiet är positiv till de tre olika utbildningsinrikt-<br />
ningarna, men anser att alla gymnasieprogram även i<br />
framtiden ska leda till högskolebehörighet. Från näringsli-<br />
vets sida har man tydligt efterfrågat allmänteoretiska kun-<br />
skaper och behörigheter för yrkesutbildade elever. Dess-<br />
utom har andelen som når högskolebehörighet inom de<br />
yrkesförberedande programmen ökat kraftigt under 2000-<br />
talet. Om yrkesprogrammen inte ska leda till högskolebe-
hörighet måste den kommunala vuxenutbildningen ha gott<br />
om resurser så att alla har möjlighet att läsa in högskole-<br />
behörighet senare.<br />
Regeringen har begränsat valfriheten inom gymnasiesko-<br />
lan bland annat genom att ta bort de specialutformade<br />
programmen och ersatt dessa med särskilda program. Man<br />
har även minskat det indi<strong>vi</strong>duella valet med en tredjedel.<br />
Miljöpartiet är kritiskt till dessa förslag. Mångfald är <strong>vi</strong>k-<br />
tigt och utbildningsväsendet måste vara flexibelt och brett<br />
så att det kan tillhandahålla många olika kompetenser.<br />
Lärarutbildning<br />
Regeringen lanserade tidigt en satsning på fortbildning av<br />
lärare kallad Lärarlyftet. Det var väl motiverat med tanke<br />
på att den enskilt <strong>vi</strong>ktigaste faktorn för bra utbildning är<br />
bra lärare. Miljöpartiet anser dock att det skulle förbättra<br />
möjligheterna för lärarna att delta i lärarlyftet om ersätt-<br />
ningsnivån för lärarna höjs.<br />
I skolorna finns många duktiga obehöriga lärare som skul-<br />
le behöva komplettera sin utbildning och få behörighet.<br />
Miljöpartiet <strong>vi</strong>ll förbättra förutsättningarna för dem som<br />
deltar i denna utbildning.<br />
Högskola<br />
Regeringen har gjort en del satsningar på ökad kvalitet i<br />
högskolan. Ersättningen per plats har under mandatperio-<br />
den höjts inom humaniora, samhällsvetenskap, juridik,<br />
teologi, naturvetenskap och teknik. Miljöpartiet anser att<br />
dessa satsningar är <strong>vi</strong>ktiga men otillräckliga. Vi har i bud-<br />
getalternativ avsatt betydligt mer för ytterligare höjningar<br />
inom humaniora, samhällsvetenskap, teologi och juridik –<br />
ämnesområden som har stora problem med alltför lite lä-<br />
rarledd under<strong>vi</strong>sning.<br />
Miljöpartiet anser att regeringen prioriterar fel frågor när<br />
det gäller högskolan. Frågor om organisationsformer och<br />
självbestämmande som regeringen prioriterat borde hamna<br />
långt nedanför andra frågor. Frågan om höjt studiemedel<br />
till exempel. Tre av fyra borgerliga partier lovade i valrö-<br />
relsen 2006 att de skulle höja studiemedlet, men det dröjde<br />
till våren 2010 innan en höjning kom, och då med blyg-<br />
samma 40 kronor i bidrag och 390 kronor i lån.<br />
- 66 -<br />
Forskning<br />
Regeringen har under mandatperioden tillfört stora resur-<br />
ser till forskningen. Regeringen har prioriterat områdena<br />
medicin, teknik och klimat. Miljöpartiet anser att de över-<br />
gripande områdena är bra men är kritiska till den detalje-<br />
rade styrningen av medlen som innebär ett tydligt brott<br />
mot tidigare inriktning i forskningspolitiken.<br />
Regeringen har också förändrat systemet för hur forsk-<br />
ningsresurser fördelas till högskolorna. Reformen innebär<br />
att hänsyn ska tas till kvalitet <strong>vi</strong>d fördelning av medel. Det<br />
är i sig något mycket bra, men Miljöpartiet är starkt kritis-<br />
ka till att endast två indikatorer på kvalitet ska användas:<br />
citeringar i vetenskapliga tidskrifter och förmåga att attra-<br />
hera externt kapital. Det riskerar att leda till en snedvrid-<br />
ning i fördelningen av resurser.<br />
FRÅGOR OCH SVAR – TIPS PÅ ARGUMENT<br />
- Eleverna måste få betyg. Eleverna och föräldrarna måste<br />
få besked om hur eleven ligger till i skolan. Ju tidigare<br />
desto bättre, så att det finns tid att eleven ska lära sig mer.<br />
Varför är Miljöpartiet emot betyg?<br />
- MP: Betyg ger inte kunskaper.<br />
Det är bara i teorin som betygen förbättrar studieresultaten<br />
för alla elever. De är lätt att tro att de kan öka motivatio-<br />
nen och ge feedback till elever och föräldrar. Ii verklighe-<br />
ten fungerar betyg sällan eller aldrig på det sättet. Betyg<br />
påverkar elevernas självbild. De som får låga betyg stäng-<br />
er av inlärningen och får sänkt motivation.<br />
Utförliga betygsfria skriftliga omdömen är däremot en<br />
slags feedback som ger eleverna bättre motivation och<br />
studieresultat. Eleverna får veta vad de kan, vad de inte<br />
kan och vad de kan bli bättre på. Det ger också föräldrarna<br />
mer kvalitativ information.<br />
Miljöpartiet <strong>vi</strong>ll ersätta betygssystemet med skriftliga be-<br />
tygsfria omdömen i alla årskurser, men ha kvar betygen i<br />
årskurs 9, samt i avslutningskurserna i gymnasiet. Som<br />
urvalskriterium när elever söker till gymnasiet, till <strong>vi</strong>dare<br />
studier eller jobb finns inga fungerande alternativ.
- Friskolor är segregerande och innebär att välutbildade<br />
föräldrar med god ekonomi sätter sina barn i fina skolor,<br />
medan de som inte har föräldrar som vet att välja skola<br />
blir kvar i den kommunala skolan. Hur kan ni i Miljöpar-<br />
tiet försvara det?<br />
- MP: Att Sverige är segregerat är ett stort problem. Den<br />
mest påtagliga segregationen är bostadssegregationen. I<br />
<strong>vi</strong>ssa områden bor bara välutbildad medelklass medan<br />
andra områden är socialt utsatta. Innan friskolorna kom<br />
fanns inget alternativ – alla var tvungna att gå i skolan<br />
som låg närmast. Möjligheten att välja skola (gäller oav-<br />
sett om det är friskola eller kommunal skola) kan fungera<br />
som en motkraft till den starka boendesegregationen.<br />
Att <strong>vi</strong>ssa skolor har sådan inriktning som ändå <strong>vi</strong>dmakt-<br />
håller segregering eller förstärker denna är ett problem<br />
som skolorna och kommunerna måste arbeta för att mot-<br />
verka.<br />
Friskolorna har haft en mycket positiv inverkan på det<br />
svenska skolväsendet. Dels har det bli<strong>vi</strong>t möjligt för elever<br />
som inte känner sig hemma i sin närmaste skola att välja<br />
en skola med en annan pedagogisk profil. De kommunala<br />
skolorna har också utvecklats i positiv riktning genom att<br />
intresset att klara konkurrensen om eleverna med friskolor<br />
finns.<br />
- Religiösa skolor indoktrinerar barnen i en <strong>vi</strong>ss religion<br />
och förhindrar barn att tänka kritiskt. Dessutom verkar de<br />
segregerande eftersom bara en <strong>vi</strong>ss sorts föräldrar sätter<br />
sina barn i en religiös friskola.<br />
- MP: Friskolor får inte vara religiösa. Däremot är det till-<br />
låtet att skolor har en religiös huvudman. Det är inte det-<br />
samma som att under<strong>vi</strong>sningen är religiös. Skollagen säger<br />
tydligt att religiösa inslag inte får förekomma i under<strong>vi</strong>s-<br />
ningen. Det enda religiösa som får erbjudas i skolan är till<br />
exempel fri<strong>vi</strong>llig morgonbön, man får ha religiös konst på<br />
väggarna och så <strong>vi</strong>dare. Skolor med religiös huvudman<br />
måste precis som alla andra skolor följa de värdegrunder<br />
som fastställs i läroplanen. Läroplanen är mycket tydlig<br />
med att under<strong>vi</strong>sningen ska vara saklig och allsidig.<br />
Det finns exempel på friskolor med religiös huvudman<br />
som inte följer reglerna. Lagen ger inte myndigheterna<br />
rätt att stänga skolan direkt eller på andra sätt snabbt böt-<br />
fälla skolan för att reglerna inte efterlevs. Miljöpartiet<br />
<strong>tycker</strong> att möjlighet att stänga friskolor som inte följer<br />
- 67 -<br />
reglerna ska införas. Det är <strong>vi</strong>ktigt att kontrollen fungerar<br />
bra för att det inte ska finnas några misstankar att eleverna<br />
far illa. Det är också bra för skolorna.<br />
Religion är en mänsklig rättighet. Enligt Europakonven-<br />
tionen om de mänskliga rättigheterna har föräldrar rätt att<br />
välja en skola för sina barn som är förenlig med deras re-<br />
ligiösa tro.<br />
- Är inte Miljöpartiets skolpolitik flummig?<br />
- MP: Miljöpartiet är det parti som valt att grunda sin<br />
skolpolitik på pedagogisk forskning och beprövad erfa-<br />
renhet. Människor är olika och har olika förutsättningar –<br />
därför är det bättre att indi<strong>vi</strong>danpassa under<strong>vi</strong>sningen än<br />
att pressa in alla i samma form. Skriftliga omdömen ger<br />
bättre resultat än betyg, därför är de bättre. Det <strong>vi</strong>ktigaste<br />
är att <strong>vi</strong> har en bra skola, inte att lösningarna kan beskrivas<br />
i en mening.<br />
BAKGRUND OCH FAKTA<br />
Grundskolan<br />
Grundskolan har cirka 1 miljon elever. 91,5 procent av<br />
eleverna går i kommunala skolor och 8,5 procent i fristå-<br />
ende skolor45. Andelen elever i fristående skolor ökar.<br />
Sverige satsar mycket resurser på skolan och är ett av de<br />
länder i världen som satsar mest resurser på utbildning i<br />
förhållande till BNP (bruttonationalprodukten). Även om<br />
det satsas mycket pengar finns det betydande skillnader<br />
mellan kommunernas genomsnittskostnader för en grund-<br />
skolelev.<br />
Kunskapsutvecklingen i skolan är omdebatterad. En indi-<br />
kator på utveckling är snittbetyget som har ökat under de<br />
senaste tio åren och 2007 nådde 207,3 <strong>vi</strong>lket kan jämföras<br />
med maxvärdet 320. Resultatet på de nationella proven i<br />
årskurs nio har förbättras något i svenska och svenska som<br />
andraspråk, medan de försämrats något i matematik.<br />
Flickor har generellt sett bättre betyg än pojkar i de flesta<br />
ämnen, oavsett elevernas bakgrund.<br />
9 av 10 elever som lämnar grundskolan är behöriga till<br />
gymnasieskolan. Nivån har varit ungefär den samma un-<br />
45 Uppgifterna i avsnittet är hämtade från Skolverkets lägesbedömning<br />
2007, SKL:s rapport Aktuellt om skola och<br />
förskola 2008 och från Högskoleverkets årsrapport 2008.
der hela 2000-talet. Andelen elever som är behöriga till<br />
gymnasiet är mindre bland elever med utländsk bakgrund<br />
(77 procent) än bland elever med svensk bakgrund (91<br />
procent). Framför allt är det elever som kommit till Sveri-<br />
ge sent som har svårt att nå målen, där är det bara 56 pro-<br />
cent som klarar behörighetskraven.<br />
Många studier <strong>vi</strong>sar på bristande likvärdighet i bedömning<br />
och betygssättning i skolan. Skolverkets studier har <strong>vi</strong>sat<br />
att det finns stora skillnader mellan skolor och även inom<br />
skolor i hur man sätter slutbetyg i förhållande till de natio-<br />
nella proven. I det <strong>här</strong> avseendet finns inga skillnader mel-<br />
lan fristående och kommunala skolor.<br />
Andelen lärare med pedagogisk högskoleexamen har<br />
minskat från drygt 90 procent 1990 till 85 procent<br />
2007/08. I kommunala grundskolan är andelen högre än i<br />
fristående grundskolor.<br />
I debatten om tillståndet i den svenska skolan hän<strong>vi</strong>sas<br />
ofta till internationella jämförelser av elevers kunskapsni-<br />
våer, som PISA, PIRLS och TIMS. De <strong>vi</strong>sar sammantaget<br />
att läsförmågan hos svenska elever är god. I PISA hade<br />
fem OECD länder högre medelvärde än Sverige 2006.<br />
Bland de nordiska länderna var Finland bättre medan de<br />
andra hamnar under Sverige. I PIRLS hamnade Sverige på<br />
sjätte plats.<br />
Matematikkunskaperna har enligt TIMS försämrats i jäm-<br />
förelse med andra länder. Enligt TIMSS 2007 ligger<br />
svenska elever på genomsnittlig nivå i naturvetenskap,<br />
men under genomsnittet i matematik både i årskurs 4 och<br />
8, i jämförelse med övriga EU/OECD-länder. Jämfört med<br />
förra TIMSS-undersökningen 2003 har resultaten för<br />
årskurs 8-elever försämrats i både matematik och naturve-<br />
tenskap.<br />
Skolverket har under hösten publicerat en undersökning<br />
där man pekar ut tre faktorer som avgörande för resultat-<br />
försämringen i den svenska skolan. 1. Den ökande bo-<br />
stadssegregationen, 2. Att skolor i svaga områden får för<br />
lite ekonomisk kompensation i förhållande till sitt uppdrag<br />
och 3. Att lärarna inte har lyckats indi<strong>vi</strong>dualisera under-<br />
<strong>vi</strong>sningen på ett professionellt sätt.<br />
Gymnasieskolan<br />
I den svenska gymnasieskolan går drygt 375 000 elever. I<br />
jämförelse med grundskolan är det något fler som går i<br />
friskolor på gymnasienivån. 84 procent går i kommunala<br />
- 68 -<br />
gymnasieskolor och cirka 15 procent i friskolor. Även i<br />
gymnasiet ökar antalet elever i fristående skolor.<br />
98,6 procent av de elever som lämnade grundskolan 2007<br />
gick <strong>vi</strong>dare till gymnasiet. Nio procent började 2007 på<br />
det indi<strong>vi</strong>duella programmet. Nivån har legat på samma<br />
nivå under den senaste tioårsperioden.<br />
Av de elever som började gymnasiet 2003 hade 75 procent<br />
fått slutbetyg fyra år senare. Nivån har legat däromkring<br />
under hela 2000-talet (ett slutbetyg kan innehålla betyget<br />
IG). Andelen som når behörighet till högskolan inom fem<br />
år efter de börjat gymnasiet 2002 var 68 procent och har<br />
ökat med cirka 5 procentenheter jämfört med 1997.<br />
Många elever som går indi<strong>vi</strong>duellt program (IV) når aldrig<br />
fram till ett slutbetyg. Av dem som började på IV 2001 var<br />
det bara 25 procent som fått ett slutbetyg efter fem år.<br />
Andelen lärare med pedagogisk högskoleexamen i gymna-<br />
siet är 74 procent i genomsnitt, varav 78 procent i kom-<br />
munala skolor och 53,5 procent i fristående gymnasiesko-<br />
lor. Andelen behöriga lärare är högre bland lärare som<br />
under<strong>vi</strong>sar i kärnämnen och där är också skillnaden mellan<br />
kommunal och fristående skolor liten.<br />
Flickor och pojkar väljer olika gymnasieutbildningar.<br />
Samhällsvetenskapliga, naturvetenskapliga och mediepro-<br />
grammen är relativt jämnt könsfördelade. Mest ojämn är<br />
fördelningen inom energi, el, bygg och fordon, där ytterst<br />
få flickor studerar. Andelen pojkar är låg inom hantverk<br />
och omvårdnadsprogrammen, men inte lika låg som ande-<br />
len flickor inom de mest pojkdominerade programmen.<br />
Den genomsnittliga betygspoängen 2005/06 var 14,1 (max<br />
20). Flickorna hade något högre genomsnittligt värde än<br />
pojkarna. Elever i fristående skolor har något högre be-<br />
tygsgenomsnitt än elever i kommunala gymnasieskolor,<br />
<strong>vi</strong>lket enligt Skolverket bland annat kan förklaras med att<br />
de som söker till fristående gymnasieskolor har högre be-<br />
tyg med sig från grundskolan.
Högskolan<br />
Höstterminen 2007 var 322 000 personer registrerade på<br />
någon högskoleutbildning. Andelen k<strong>vi</strong>nnor i grundut-<br />
bildning har successivt ökat till drygt 60 procent. Det finns<br />
stora skillnader i könsfördelning beroende på ämne. K<strong>vi</strong>n-<br />
norna är i majoritet inom sju av nio ämnesområden. Män-<br />
nen dominerar inom det tekniska området och könsfördel-<br />
ningen är jämn inom det konstnärliga området.<br />
Antalet forskarstuderande minskar. Sedan hösten 2003 har<br />
nedgången varit 15 procent. Könsfördelningen inom fors-<br />
karutbildningen är fortsatt jämn.<br />
Utbildningen <strong>vi</strong>d universitet och högskolor har sedan 2007<br />
en något förändrad struktur, som är en anpassning till den<br />
så kallade Bolognaprocessen. Utbildningen delas in i tre<br />
nivåer – grundnivå, avancerad nivå och forskarnivå. På<br />
grundnivån finns två examina – högskoleexamen och kan-<br />
didatexamen – och på avancerad nivå magisterexamen och<br />
masterexamen. På forskarnivå finns licentiatexamen och<br />
doktorsexamen. Yrkesexamina finns på både grundnivå<br />
och avancerad nivå. Samtidigt infördes ett nytt poängsy-<br />
stem där ett läsårs heltidsstudier motsvarar 60 högskole-<br />
poäng i stället för som tidigare 40 poäng.<br />
Forskning<br />
Den svenska staten lade 25,6 miljarder kronor på forsk-<br />
ning 2008. Statens och övriga offentliga investeringar i<br />
FoU som andel av BNP är på 0,94 procent. Anslagen till<br />
forskning beräknas öka 2009 och framåt med drygt fyra<br />
miljarder. De privata satsningarna på forskning och ut-<br />
veckling är cirka 2 procent av BNP.<br />
Den offentligfinansierade forskningen bedrivs främst <strong>vi</strong>d<br />
universitet och högskolor. Den största delen av medlen går<br />
direkt till lärosätena genom fakultetsmedel, men avsevär-<br />
da belopp fördelas <strong>vi</strong>a forskningsråden Vetenskapsrådet,<br />
FAS och Formas, samt Verket för Innovationssystem –<br />
Vinnova. År 2008 gick 11,5 av totalt 25,6 miljarder kronor<br />
direkt till universitet och högskolor, medan forskningsrå-<br />
den och Vinnova tilldelades 6,5 miljarder kronor. Reste-<br />
rande medel fördelades till andra ci<strong>vi</strong>la myndigheter samt<br />
genom försvarsmyndigheterna. Det finns också ett antal<br />
forskningsinstitut och forskningsstiftelser som fördelar<br />
offentliga medel och/eller bedriver egen forskning. Insti-<br />
tutsektorn är jämförelse<strong>vi</strong>s liten i Sverige.<br />
- 69 -<br />
LÄS MER:<br />
Riksdagsledamotens Mats Pertofts webbplats har en hel<br />
del information: www.mp.se/matspertoft<br />
Skolverkets hemsida för fakta: www.skolverket.se<br />
Skolinspektionens hemsida: www.skolinspektionen.se<br />
Skolportens hemsida för aktuell skolinfo:<br />
www.skolporten.se<br />
Kris i skolan. Kris i skolan:<br />
http://www.sr.se/sida/default.aspx?programid=3238
BAKGRUND OCH FAKTA<br />
Hur barnen mår<br />
De flesta barn i Sverige mår bra. Exempel<strong>vi</strong>s Barnom-<br />
budsmannen (BO) anser att de flesta barn är friska och<br />
mår bra, men de ser också att det finns allvarliga risker för<br />
barns hälsa så som stress, fetma, allergier och psykiska<br />
besvär. En studie av Lennart Köhler, doktor <strong>vi</strong>d Nordiska<br />
högskolan för folkhälsovetenskap i Göteborg, <strong>vi</strong>sar också<br />
att barns psykosomatiska hälsa kraftigt försämrats under<br />
de senaste decennierna, samtidigt som familjernas materi-<br />
ella standard har ökat. Studien <strong>vi</strong>sar att en ökning av den<br />
materiella standarden inte längre är en garanti för bättre<br />
hälsa.<br />
När det gäller den polisanmälda misshandeln mot barn har<br />
ökningen varit kraftig de senaste tio åren. Studier som<br />
Brottsförebyggande rådet (BRÅ) genomfört <strong>vi</strong>sar att ök-<br />
ningen främst beror på en ökad benägenhet att anmäla,<br />
samtidigt som mörkertalet sannolikt är stort. Organisatio-<br />
nen Barnens Rätt I Samhället (BRIS) ser också negativa<br />
trender i barnuppfostran som till <strong>vi</strong>ss del kommer till ut-<br />
tryck i ”nannyprogrammen” där man straffar på olika sätt.<br />
Vi har på många sätt en väl fungerande skola, förskola och<br />
elevhälsovård men ändå känner många ungdomar att det<br />
är svårt att hitta en vuxen att prata med. BRIS har unik<br />
kompetens och insyn i barns vardag och problem. Berät-<br />
telserna till BRIS <strong>vi</strong>sar hur utsatthet av olika slag, som<br />
konflikter i hemmet eller i skolan, påverkar deras psykiska<br />
hälsa och deras inre värld. Mycket av den kringpersonal<br />
som tidigare fanns i skolan har tagits bort <strong>vi</strong>lket gör att det<br />
är svårt för barn att hitta en vuxen att prata med. Ett annat<br />
problem är dålig information som gör att barn inte vet vart<br />
de ska vända sig för att få hjälp. Flickor som skär sig, har<br />
självmordstankar och ätstörningar har det mycket svårt att<br />
hitta vuxna som är tillgängliga och som de känner förtro-<br />
ende för då de mår dåligt. Skolkurator och skolsyster är<br />
ofta bara tillgängliga ett par timmar per vecka.<br />
Några fakta om barns situation:<br />
Uttag av föräldraförsäkring: Uppgifter från Försäkrings-<br />
kassan <strong>vi</strong>sar att ungefär 25 procent av alla tvååringar har<br />
varit hemma mer än tre månader med sin pappa i dag,<br />
jämfört med ca tio procent 1990. Försäkringskassan menar<br />
att den största förändringen har skett efter införandet av<br />
pappamånaderna 1995 och 2002, <strong>vi</strong>lket <strong>vi</strong>sar att detta är<br />
- 70 -<br />
ett <strong>vi</strong>ktigt styrmedel för att få ett jämnare uttag av föräld-<br />
raledigheten.<br />
Förskola: Idag går de flesta barn i Sverige i förskola. År<br />
2007 var ungefär 49 procent av ettåringarna och 91 pro-<br />
cent av tvååringarna inskrivna i förskoleverksamhet enligt<br />
siffror från Skolverket. Den svenska förskolan med ett<br />
starkt fokus på pedagogik är unik i ett internationellt per-<br />
spektiv.<br />
Tidspress: I Sverige idag är det många människor som<br />
känner sig stressade. Framför allt småbarnsföräldrar åter-<br />
finns i denna grupp. Arbetsveckorna är långa eftersom<br />
yrkesarbete och pendling ofta förenas med många timmars<br />
arbete i hemmet. 47 procent av alla föräldrar med barn<br />
under 18 år upplever att de inte hinner med allt de <strong>vi</strong>ll<br />
göra, har för lite egentid och för lite tid med barnen. För-<br />
äldrar med barn upp till åtta år har rätt att gå ned till deltid.<br />
Rättigheten utnyttjas dock av få. 26 procent av alla mam-<br />
mor med barn mellan två och sju år arbetar deltid (30-37<br />
timmar) och endast 6 procent av alla pappor med barn<br />
mellan två och sju år arbetar deltid.
Miljöpartiets politik för folkhälsa, omsorg och<br />
sjukvård<br />
En god och jämlik hälsa är ett övergripande mål för Mil-<br />
jöpartiet de gröna. Det förutsätter ett långsiktigt arbete –<br />
Miljöpartiets folkhälsopolitik handlar om att forma sam-<br />
hället så att friskfaktorer främjas.<br />
En bra folkhälsopolitik bidrar till att människor mår bättre,<br />
blir sjuka i mindre utsträckning och inte behöver söka lika<br />
mycket vård. Den medverkar till att människor har möj-<br />
lighet att verka utifrån sin verkliga kapacitet, socialt, på<br />
arbetsmarknaden och i samhället i övrigt.<br />
Miljöpartiet anser att folkhälsopolitiken måste få en<br />
mycket större roll i svensk politik. Precis som miljö - och<br />
jämställdhetsarbetet behöver folkhälsopolitiken strukturer<br />
som spänner över många olika politikområden. Det hand-<br />
lar om hur samhället planeras med allt från säkra cykelba-<br />
nor till skolor med god inomhusmiljö. Men det handlar<br />
också om politik för ökad trygghet och delaktighet i sam-<br />
hället som i sin tur skapar hälsa.<br />
En hälsofrämjande vård och omsorg är Miljöpartiets ut-<br />
gångspunkt i hälso- och sjukvårdspolitiken. Att ett före-<br />
byggande perspektiv och långsiktigt tänkande finns in-<br />
byggt och är en självklarhet. Kunskap i egenvård behöver<br />
också öka.<br />
Vi har de senaste åren särskilt uppmärksammat att felaktig<br />
läkemedelsanvändning och biverkningar är ett stort pro-<br />
blem. Vid sjukdomstillstånd där alternativ till läkemedel<br />
finns och är lika bra eller bättre bör dessa rekommenderas<br />
av vårdpersonal.<br />
Patient och brukarperspektivet måste stärkas. Vården ska<br />
vara enkel och begriplig, och det ska vara lätt att komma i<br />
kontakt med den.<br />
Vi <strong>vi</strong>ll ha en mångfald av utövare inom vård och omsorg.<br />
Det är <strong>vi</strong>ktigt för människor att kunna påverka och välja<br />
innehållet i vården. Vem som driver vården är mindre <strong>vi</strong>k-<br />
tigt. Men för att få en mångfald måste idéburna verksam-<br />
heter, liksom kooperativ och små företag ha goda möjlig-<br />
heter att verka på vård- och omsorgsområdet. Det är <strong>vi</strong>k-<br />
- 71 -<br />
tigt att vården är demokratiskt styrd, solidariskt finansie-<br />
rad och ges på lika <strong>vi</strong>llkor.<br />
Vi <strong>vi</strong>ll ha regler som ser till att kapitalintresset inte blir<br />
den övergripande drivkraften i vården. Privata försäkring-<br />
ar ska inte kunna leda till att <strong>vi</strong>ssa får förtur i den offent-<br />
ligt finansierade vården. Helt privat finansierad vård kan<br />
däremot vara ett bra komplement till den offentliga vår-<br />
den.<br />
Miljöpartiet <strong>vi</strong>ll medverka till att alternativ- och komple-<br />
mentärmedicinska utövare ska kunna arbeta tillsammans<br />
med sjukvården för patientens bästa när så är lämpligt och<br />
önskvärt.<br />
ABC MILJÖPARTIETS POLITIK FÖR FOLK-<br />
HÄLSA, OMSORG OCH SJUKVÅRD<br />
Alkohol- och tobak<br />
Miljöpartiet driver en restriktiv alkoholpolitik. Vi <strong>vi</strong>ll<br />
minska skadeverkningarna av alkoholmissbruk. Vi <strong>vi</strong>ll<br />
återgå till tidigare regler för införsel av alkohol, och menar<br />
att Sverige bör driva detta i EU med hän<strong>vi</strong>sning till skydd<br />
av folkhälsan.<br />
Vi <strong>vi</strong>ll låta utreda hur ett licensförfarande kan utformas för<br />
tobaksförsäljning. I dagsläget räcker det att man anmäler<br />
att man ska sälja tobak. Vi anser att det behövs mer kun-<br />
skap om <strong>vi</strong>kten av att inte sälja till personer under 18,<br />
egenkontroll och rutiner för personal, men också kun-<br />
skapskrav om tobakens skadeverkningar. Ökad skatt på<br />
tobak, dold försäljning, reklamförbud för tobak och sank-<br />
tionsmöjligheter ser <strong>vi</strong> som <strong>vi</strong>ktiga verktyg.46<br />
Elevhälsovården<br />
Elevhälsovården är eftersatt på många håll. Lagstiftningen<br />
ger inte tillräckligt stöd för att elever verkligen får det<br />
46 Läs mer om dold försäljning:<br />
http://bit.ly/doldforsaljning
fysiska och psykiska stöd i skolmiljön som de kan behöva.<br />
Vi anser att staten bör göra en kraftfull satsning för att<br />
kommuner ska kunna anställa fler personer till elevhälso-<br />
vården. På <strong>vi</strong>lket sätt skolorna gör satsningen bäst bör<br />
avgöras lokalt. Viktigt är dock att man ska garantera ele-<br />
verna en rättighet att de på ett enkelt sätt ska kunna kom-<br />
ma i kontakt med rätt person när de har fysiska eller själs-<br />
liga problem. Elever ska veta att de har denna rätt och hur<br />
de ska gå tillväga.<br />
Folkhälsa<br />
Miljöpartiet menar att folkhälsoperspektivet behöver bli<br />
mer välkänt, självklart och förankrat i alla politikområden.<br />
Och att det är <strong>vi</strong>ktigt att skapa en struktur för detta.<br />
Sverige har elva folkhälsopolitiska målområden på natio-<br />
nell nivå. Men för att nå folkhälsomålen krävs ett aktivt<br />
och medvetet arbete på kommunal och regional nivå och<br />
<strong>vi</strong> anser därför att ett lagstiftat samordningsansvar på sikt<br />
bör läggas på landstingen och regionerna för detta arbete.<br />
Syftet med en sådan reform är att i det löpande kommuna-<br />
la arbetet föra in planering för hälsofrämjande miljöer och<br />
ett arbete för att minska skillnaderna i hälsa mellan olika<br />
kommuninnevånare.<br />
Miljöpartiet <strong>vi</strong>ll satsa på ett nationellt program för folkhäl-<br />
sa som sträcker sig över många år. Miljöpartiets folkhäl-<br />
sopolitik innebär att långsiktigt investera i våra <strong>vi</strong>ktigaste<br />
resurser – människor och miljö. En hälsosam miljö, en<br />
meningsfull tillvaro med aktivt deltagande i samhället och<br />
ekonomisk trygghet är basala delar för en god hälsa hos<br />
befolkningen.<br />
Miljöpartiets politik innebär flera satsningar som främjar<br />
folkhälsan. Vi föreslår till exempel ett ökat stöd till fri-<br />
luftslivet så att fler människor kan bli fysiskt aktiva och<br />
komma ut i naturen. Vi har ett program för god mat som<br />
ska ge bättre mat i skolor och äldreboenden. Våra sats-<br />
ningar på cykelbanor och kollektivtrafik medverkar även<br />
de till att stärka folkhälsan. Att minska spridningen av<br />
miljögifter är också väsentligt för människors hälsa.Vi gör<br />
en omfattande satsning på över sju miljarder kronor de<br />
kommande tre åren för att nå miljömålen.<br />
Fysisk akti<strong>vi</strong>tet för psykiskt sjuka och psykiskt funktions-<br />
hindrade<br />
Forskning <strong>vi</strong>sar att människor som har en ohälsosam livs-<br />
stil löper upp till tre gånger större risk att drabbas av psy-<br />
- 72 -<br />
kisk ohälsa än människor med hälsosamma vanor. Stilla-<br />
sittande och fysisk inakti<strong>vi</strong>tet verkar ha störst betydelse.<br />
En grupp som mer än andra behöver hjälp att röra sig är<br />
människor som mår psykiskt dåligt, är psykiskt sjuka eller<br />
har en psykisk funktionsnedsättning. Det är inte bara den<br />
psykiska hälsan som kan förbättras till <strong>vi</strong>ss del av detta.<br />
Även den fysiska hälsan, som ofta är eftersatt för denna<br />
grupp, kan förbättras.<br />
Kommission för läkemedelssäkerhet<br />
Vi vet att många människor i Sverige drabbas av problem,<br />
sjuklighet eller död som orsakas av felaktig läkemedels-<br />
användning. Men det saknas säkra uppgifter om storleks-<br />
ordningen av de samhällsekonomiska kostnaderna samt<br />
hur många som drabbas och varför. Därför råder det också<br />
en stor osäkerhet kring <strong>vi</strong>lka konkreta åtgärder som bör<br />
<strong>vi</strong>dtas för att minska de kostnader och lidande som felak-<br />
tig läkemedelsanvändning orsakar. Detta skulle också<br />
möjliggöra utvärdering av insatta åtgärder, om dessa leder<br />
till en förbättring eller inte.<br />
Miljöpartiet ser den felaktiga läkemedelsanvändningen<br />
som ett stort personligt, samhällsekonomiskt, medicinskt<br />
och folkhälsopolitiskt problem. Därför föreslår <strong>vi</strong> att en<br />
Kommission för läkemedelssäkerhet ska tillsättas som ska<br />
söka svar på dessa frågor. Därefter kan konkreta förslag<br />
diskuteras och utarbetas för att ändra de grundläggande<br />
problem som i dag finns på området.<br />
Lex Gulli<br />
En som de senaste åren har fått personifiera problemet på<br />
grund av felaktig läkemedelsanvändning för äldre är Gulli<br />
Johansson. SVT-programmet Uppdrag granskning berät-<br />
tade den skrämmande historian om Gulli som förlorade<br />
elva år av sitt liv på grund av biverkningar av läkemedel<br />
helt enkelt.<br />
Hur många fler Gulli finns det i Sverige? Svaret är tyvärr<br />
enkelt: Ingen vet.<br />
Gulli blev så dålig så att de anhöriga kom för att ta ett<br />
sista farväl. Läkarna beslutade att sluta ge Gulli läkeme-<br />
del. Fyra dagar senare satte sig Gulli upp i sängen och sa:<br />
- Nu <strong>vi</strong>ll jag åka hem. Berättelsen om Gulli fick ett lyck-<br />
ligt slut.<br />
För att und<strong>vi</strong>ka liknande fall i framtiden behövs en lagre-<br />
glering som innebär en skyldighet att anmäla om man<br />
misstänker att någon drabbats av läkemedelsvanvård. Man
måste kunna agera när man misstänker att symptom<br />
misstolkas eller när läkemedel skrivs ut utan att självklara<br />
mänskliga behov tillgodosetts, även anhöriga ska ha möj-<br />
lighet att anmäla enligt Lex Gulli.<br />
Förutom en skyldighet att anmäla krävs också generella<br />
förbättringar av meddelarskyddet inom vården. All perso-<br />
nal ska veta att de har rätt att <strong>vi</strong>d behov berätta om miss-<br />
förhållanden inom verksamheten, till exempel till media. I<br />
dag är den rätten lagskyddad för anställda i kommunens<br />
egen verksamhet, men när privata företag driver verksam-<br />
heten åt kommunen måste det avtalas för att gälla. Vi me-<br />
nar att lagskyddet måste gälla alla.<br />
Läkemedelsberoende<br />
Regeringen beslöt i samband med budgeten 2006/07 att<br />
avveckla stödet till Kilen, en oberoende konsumentorgani-<br />
sation för läkemedelskonsumenter som <strong>vi</strong>ll motverka lä-<br />
kemedelsmissbruk. Organisationen hade då verkat och<br />
byggt upp sin verksamhet sedan 1992. Deras arbete har<br />
handlat om att ge råd och stöd till människor som drabbats<br />
av biverkningar av läkemedel och bli<strong>vi</strong>t beroende av lä-<br />
kemedel: De har också spridit sina kunskaper och erfaren-<br />
heter till de grupper som berörs. Miljöpartiet anser att Ki-<br />
lens verksamhet är <strong>vi</strong>ktig. Det behövs en fristående, kon-<br />
sument- och patientstyrd verksamhet som utifrån ett bru-<br />
karperspektiv kan bygga upp en ny verksamhet för råd,<br />
stöd och biverkningsrapportering. Antingen genom att<br />
Kilen återuppstår, eller genom att en ny verksamhet byggs<br />
upp.<br />
Läkemedelsverkets finansiering<br />
Läkemedelsverkets verksamhet finansieras till 100 procent<br />
genom registreringsavgifter från läkemedelsindustrin samt<br />
årsavgifter för alla godkända läkemedel. Detta kan tyckas<br />
logiskt, men <strong>vi</strong> menar att det skapar direkta, ekonomiska<br />
kopplingar mellan Läkemedelsverket och läkemedelsindu-<br />
strin som inte är bra.<br />
Vi anser att det är ytterst tveksamt att en statlig myndighet<br />
finansieras helt genom avgifter från dess kunder. Läkeme-<br />
delsverket bör i sin helhet finansieras <strong>vi</strong>a ett statligt an-<br />
slag, på samma sätt som många andra statliga myndigheter<br />
finansieras. De avgifter som läkemedelsbolagen betalar<br />
för Läkemedelsverkets tjänster skall gå direkt in i statskas-<br />
san.<br />
- 73 -<br />
Personliga ombud<br />
Personliga ombud för psykiskt sjuka och personer med<br />
psykisk funktionsnedsättning hjälper dessa personer att få<br />
tillgång till den hjälp de har rätt att få, från kommunen,<br />
landstinget och olika stödenheter. I dagsläget utgår stats-<br />
bidrag som skall täcka tre fjärdedelar av kommunernas<br />
kostnader för personliga ombud. Trots bidraget finns det<br />
kommuner som inte anser sig ha råd att inrätta personliga<br />
ombud. För att komma till rätta med detta <strong>vi</strong>ll Miljöpartiet<br />
ge ett fullt statsbidrag för de personliga ombuden.<br />
Sexuellt överförbara sjukdomar<br />
Den senaste tiden har en ökad smittspridning skett av sex-<br />
uellt överförbara sjukdomar. Smittskyddskyddsinstitutet<br />
har <strong>vi</strong>sat på en ökning av HIV och även en kraftig ökning<br />
av klamydia. Klamydia kan, om den inte behandlas, leda<br />
till barnlöshet. En förändrad attityd till kondom är ett skäl<br />
till ökningen. Nya generationer har inte samma inställning<br />
som tidigare till smittoriskerna. För att vända nuvarande<br />
trend för sexuellt överförbara sjukdomar och för att konti-<br />
nuerligt informera nya grupper behövs ökade resurser för<br />
preventivt arbete. Det budgetanslag som handlar om insat-<br />
ser mot hiv/aids och andra smittsamma sjukdomar har<br />
legat still länge på samma nivå och behöver utökas.<br />
Tandvårdsreform<br />
Miljöpartiet föreslår att en nationell tandvårdsreform,<br />
frisktandvård till fast pris, införs. Det är en reform där det<br />
förebyggande perspektivet tydligt finns med, såväl för<br />
patient som för tandläkare. I korthet går det ut på att ett<br />
nationellt system med riskklasser inrättas. Var och en be-<br />
talar en fast månadsavgift för tandvård, en avgift som fast-<br />
ställs utifrån den tandhälsa man har, och därmed <strong>vi</strong>lken<br />
riskklass man hör till. Den som får förbättrad tandhälsa<br />
kan <strong>vi</strong>d en ny bedömning hamna i en lägre riskklass och<br />
därmed få lägre månadsavgift. En försämrad tandhälsa kan<br />
däremot betyda en högre riskklass och högre månadsav-<br />
gift. På så <strong>vi</strong>s skapas incitament såväl för den enskilde<br />
som för tandläkaren att arbeta för en förbättrad tandhälsa<br />
och minskade kostnader mellan bedömningstillfällena.<br />
Miljöpartiet anser också att det bör vara gratis tandvård<br />
upp till 25 år istället för dagens gräns <strong>vi</strong>d 20 år. Flera un-<br />
dersökningar pekar på att tandhälsan riskerar att försämras<br />
i yngre åldrar och bland personer med små ekonomiska<br />
resurser. Allt fler unga studerar längre än tidigare, och få
har egen inkomst <strong>vi</strong>d 20 år. För att behålla en god tandhäl-<br />
sa hos unga och ge möjlighet att investera i en framtida<br />
god tandhälsa är det <strong>vi</strong>ktigt att den avgiftsfria tandvården<br />
inte upphör när personen fyller 20 år.<br />
Utökad tillsyn inom läkemedelsområdet<br />
Idag har Socialstyrelsen det fulla ansvaret för tillsynen av<br />
läkemedelsanvändningen inom vård och omsorg. Det in-<br />
nebär att man ska bevaka, följa upp och utvärdera hur be-<br />
handlingsrekommendationer, riktlinjer och vägledningar<br />
följs och tillämpas inom vård och omsorg när det gäller<br />
läkemedelsanvändning. Socialstyrelsen har dock i princip<br />
inga resurser eller personal för att uppfylla detta uppdrag.<br />
Vi <strong>vi</strong>ll ha en kraftig förstärkning av resurserna till Social-<br />
styrelsen för att man ska kunna uppfylla sitt tillsynsansvar<br />
på ett rimligt sätt.<br />
REGERINGENS POLITIK<br />
Regeringens politik på folkhälsoområdet har varit svag<br />
under mandatperioden. De har missat poängen med folk-<br />
hälsoperspektivet och de ser inte strukturella orsaker till<br />
ohälsa.<br />
Ett antal större förändringar i lagstiftning inom vårdområ-<br />
det har genomförts. En hel del är påtagligt ideologiskt<br />
färgat, och stämmer dåligt överens med de problem och<br />
behov som människor upplever. Regeringen rev omedel-<br />
bart upp det som man kallade stopplagen, det <strong>vi</strong>ll säga<br />
regleringen av driftsformer i vården. Därefter har utred-<br />
ningar om valfrihetssystem och vårdval tillsatts och lett till<br />
lagförslag. En annan ideologiskt starkt färgad reform är att<br />
till varje pris slopa apoteksmonopolet.<br />
Vårdområdet<br />
Regeringen har upphävt den lag som tidigare reglerade<br />
överlåtandet av landstingsdrivna sjukhus till privata aktö-<br />
rer. De tidigare begränsningarna innebar att stora bolag<br />
med det övergripande syftet att dela ut <strong>vi</strong>nst till ägarna<br />
inte skulle få överta landstingsdrivna sjukhus. Lagen inne-<br />
bar också att privata sjukförsäkringar inte skulle kunna<br />
leda till förtur i vården47 och att varje landsting skulle ha<br />
åtminstone ett sjukhus där man själv bedriver hälso- och<br />
47 Vad som i den offentliga debatten ofta kallats att<br />
”gräddfiler” inte ska tillåtas i offentligt finansierad sjukvård.<br />
- 74 -<br />
sjukvård. Regionsjukhus eller regionklinik skulle på grund<br />
av sin <strong>vi</strong>ktiga funktion och forskningsanknytning inte hel-<br />
ler få lämnas över till någon annan48.<br />
En ny lag om valfrihetssystem infördes den 1 januari<br />
2009. Syftet med lagen var att förtydliga reglerna kring,<br />
och underlätta för, kommuner och landsting som <strong>vi</strong>ll öka<br />
valfriheten inom sina verksamheter. De nya reglerna gäller<br />
både för omsorg av äldre och personer med funktionsned-<br />
sättning samt på hälso- och sjukvårdstjänster. Lag om<br />
Vårdval i primärvården innebär att landstingen blir skyl-<br />
diga att senast 2010 införa vårdvalssystem som ska ge<br />
medborgarna rätt att välja mellan olika vårdgivare i pri-<br />
märvården. Det innebär samtidigt en fri etableringsrätt för<br />
företag på vård- och omsorgsområdet.<br />
Miljöpartiet är positiva till ökad valfrihet inom vården.<br />
Däremot är <strong>vi</strong> kritiska till regeringens lagstiftning om<br />
vårdval. Vi menar att lagstiftningen bör vara utformad så<br />
att den underlättar införande av vårdval, men däremot bör<br />
lagen inte vara t<strong>vi</strong>ngande så som är fallet med den lag som<br />
nu beslutats om. Många landsting hade redan tidigare fun-<br />
gerande vårdvalssystem som nu måste rivas upp för att<br />
anpassas till den nya t<strong>vi</strong>ngande lagstiftningen. Det gäller<br />
till exempel Hälsovalsmodellen i Kalmar län, vårdval<br />
Halland, Hälsoval Skåne och de vårdvalssystem som pla-<br />
nerats i Region Västra Götaland, Östergötland och Sörm-<br />
land. Vi menar också att landstingen måste kunna säga nej<br />
till att införa vårdval om det blir dyrare och inte förbättrar<br />
vården för medborgarna.<br />
Vi är också måna om att det inte blir så att privata företag<br />
får fördelar i förhållande till kommunens verksamhet. Till<br />
exempel gäller nu att privata utförare får erbjuda tilläggs-<br />
tjänster, <strong>vi</strong>lket inte de offentliga utförarna får göra. Det är<br />
inte rimligt. Samma krav måste också kunna ställas på<br />
utförarna när det gäller till exempel, kollektivavtal och<br />
goda arbets<strong>vi</strong>llkor i övrigt. Även personalens meddelarfri-<br />
het49 måste gälla oavsett om verksamheten drivs i privat<br />
eller offentlig regi. Vi anser också att avtalen måste kunna<br />
omprövas minst en gång varje mandatperiod för att möj-<br />
liggöra en <strong>vi</strong>tal demokratisk styrning. Givet att sådana<br />
48 S, V och MP var gemensamt kritiska till att regleringarna<br />
upphävdes. Se Miljöpartiets motion 2006/07:So15,<br />
Driftsformer för sjukhus<br />
49 Rätten att <strong>vi</strong>d behov kunna berätta om missförhål-<br />
landen i verksamheten till media
förändringar genomförs är <strong>vi</strong> dock positiva till ökad val-<br />
frihet och mångfald.<br />
Apoteksmonopolet<br />
Regeringen har nu ri<strong>vi</strong>t upp apoteksmonopolet. Trots kri-<br />
tik från remissinstanser och omvärlden har arbetet dri<strong>vi</strong>ts<br />
på i hög fart. Vi anser att <strong>vi</strong>ssa av de förändringar som<br />
genomförts är positiva. Att slopa Apotekets ensamrätt på<br />
försäljningen av nikotinläkemedel var ett bra beslut. Vi<br />
kan också tänka oss friare regler för försäljning av recept-<br />
fria läkemedel beroende på hur det genomförs. Men att<br />
helt avreglera apoteksmonopolet emellertid fel. Människor<br />
är i allmänhet nöjda med apotekets verksamhet och upp-<br />
fattar det som säkert och tryggt. Avregleringen har <strong>vi</strong>sat<br />
sig leda till dyrare läkemedel och sämre kvalitet i verk-<br />
samheten.<br />
Dyrare tandvård genom tandvårdsreform<br />
En ny tandvårdsreform infördes från 1 juli 2008. Den in-<br />
nebär ett allmänt tandvårdsbidrag vartannat år till alla per-<br />
soner över 20 år och tandvårdsersättningen i form av ett<br />
högkostnadsskydd, som ersätter tandvårdskostnader över<br />
ett <strong>vi</strong>sst belopp. Miljöpartiet sa nej till reformen. Vi menar<br />
att förslaget i praktiken blir dyrare för indi<strong>vi</strong>den och mer<br />
administrativt komplicerat för tandläkarna. Miljöpartiet<br />
har istället föreslagit ett alternativt tandvårdssystem.<br />
ANDRA PARTIERS POLITIK<br />
Allianspartierna tenderar att istället för folkhälsoperspek-<br />
tiv betona det indi<strong>vi</strong>duella problem som sjukdomar utgör.<br />
Mellan Miljöpartiet, Socialdemokraterna och Vänsterpar-<br />
tiet råder det ingen direkt skiljelinje mer än att Miljöparti-<br />
et har fokuserat starkt på folkhälsa och läkemedelsan-<br />
vändning. Socialdemokraterna har ställt sig bakom de fles-<br />
ta av de förslag <strong>vi</strong> presenterat på läkemedelsområdet.<br />
Det finns företrädare för komplementärmedicin i de flesta<br />
partier som ser <strong>vi</strong>kten av att finna en bättre ordning än i<br />
dag på området, men de övriga partierna är inte lika tydli-<br />
ga som Miljöpartiet.<br />
En stor skiljelinje på vårdområdet handlar om <strong>vi</strong>llkor för<br />
företagande inom vård och omsorg, <strong>vi</strong>lka regleringar som<br />
ska gälla samt <strong>vi</strong>lken slags val som ska erbjudas. Reger-<br />
- 75 -<br />
ingspartierna pratar ofta om indi<strong>vi</strong>dens valmöjligheter,<br />
men förslagen handlar oftare om att förbättra <strong>vi</strong>llkoren på<br />
marknaden för vårdens aktörer.<br />
Vänsterpartiet har en principiell hållning att det mesta av<br />
vård och omsorg ska betalas och utföras av det offentliga.<br />
Miljöpartiet värnar mer om mångfald i vården, och Soci-<br />
aldemokraterna står någonstans däremellan. Gemensamt<br />
för de rödgröna partierna är oron för att den demokratiskt<br />
styrda och solidariskt finansierade vården som ges efter<br />
behov är i farozonen med regeringens politik.<br />
En starkt åtskiljande fråga har också varit avvecklandet<br />
apoteksmonopolet, där de rödgröna partierna har varit helt<br />
eniga i sin kritik mot avvecklandet av monopolet. Dock<br />
kan Miljöpartiet och Socialdemokraterna tänka sig att re-<br />
ceptfria läkemedel kan säljas på andra ställen, <strong>vi</strong>lket Väns-<br />
terpartiet är emot.<br />
HUR VI BEMÖTER MOTARGUMENT<br />
- Vården ska grunda sig på vetenskap och beprövad erfa-<br />
renhet, och människor ska inte behöva vara med om flum<br />
och experiment. Alternativ- och komplementärmedicin<br />
hör inte hemma i vården.<br />
- MP: Den konventionella medicinska vetenskapen är ex-<br />
tremt <strong>vi</strong>ktigt och ger bot och lindring till många männi-<br />
skor. Vi menar självklart att vården ska bygga på kunskap<br />
och beprövad erfarenhet. Flera metoder som tidigare an-<br />
setts som komplementär medicin har nu bli<strong>vi</strong>t accepterade<br />
som en del av den konventionella medicinen. Till exempel<br />
är kiropraktorer idag legitimerade av Socialstyrelsen.<br />
Vi <strong>vi</strong>ll se flera yrkeskategorier arbeta sida <strong>vi</strong>d sida inom<br />
vården. Alternativ- och komplementärmedicinska metoder<br />
används av många. Det saknas en struktur för att bedöma<br />
utbildningsnivå, resultat och hur seriösa utövarna är. Mil-<br />
jöpartiet <strong>vi</strong>ll medverka till att alternativ- och komplemen-<br />
tärmedicinska utövare ska kunna arbeta tillsammans med<br />
sjukvården för patientens bästa när så är lämpligt och<br />
önskvärt.<br />
- Ni säger att ni <strong>vi</strong>ll ha mångfald i vården och att ni stödjer<br />
företagande. Samtidigt sätter ni upp hinder för företagare i
vården som kan erbjuda denna mångfald. Det hänger inte<br />
ihop.<br />
- MP: Vår avsikt är inte att sätta upp hinder, men tydliga<br />
regler behövs. Vi har sett alltför många dåligt gjorda upp-<br />
handlingar inom vård och omsorgssektorn med förfärande<br />
resultat. Vi <strong>vi</strong>ll ha ett regelverk som garanterar etik, goda<br />
arbets<strong>vi</strong>llkor och att ett förebyggande och hälsofrämjande<br />
perspektiv finns med i varje verksamhet. Tillgången till<br />
vård behöver finnas på lika <strong>vi</strong>llkor för hela befolkningen,<br />
<strong>vi</strong>lket också kräver politisk styrning och hushållning med<br />
landstingens resurser. Vård är inte <strong>vi</strong>lken marknad som<br />
helst, och så länge <strong>vi</strong> har en offentligt finansierad vård kan<br />
det aldrig bli det.<br />
- Ert förslag om Frisktandvård till fast pris verkar krång-<br />
ligt. Ni säger att det finns en förebyggande tanke, men det<br />
är bara till <strong>vi</strong>ss del man kan påverka sin tandhälsa. Dagens<br />
system verkar enklare.<br />
- MP: Vårt system är enkelt eftersom du som patient<br />
kommer att veta exakt vad det kostar. Du behöver aldrig<br />
vara orolig för att gå till tandläkaren för att det ska bli för<br />
dyrt. Det främjar att man kan gå oftare och regelbundet.<br />
Man riskerar inte att drabbas av oförutsedda kostnader.<br />
Och <strong>vi</strong>sst kan förebyggande frågor få mycket större plats<br />
än vad de har i dagens tandvård. Det handlar om mer än<br />
tandborstning, tandtråd och fluorsköljning. Tandläkare<br />
kan också bli mycket bättre på att t ex informera om ma-<br />
tens betydelse för tandhälsan – vad man äter, hur man äter<br />
och hur det inverkar på tänderna. Vi <strong>vi</strong>ll också att ungdo-<br />
mar upp till 25 år ska ha fri tandvård.<br />
- 76 -<br />
BAKGRUND OCH FAKTA<br />
I de flesta internationella jämförelser utmärker sig Sverige<br />
som ett av de länder som har mycket effektiv och säker<br />
hälso- och sjukvård.<br />
Trots det är det stora skillnader i hälsa mellan olika grup-<br />
per i samhället. Människors livs<strong>vi</strong>llkor skiljer sig <strong>vi</strong>lket<br />
avspeglas i större ohälsa för dem med sämre förutsättning-<br />
ar. Till exempel lever en man i Mörby sex år längre än en<br />
man i Sundbyberg50. Utbildning, sociala och ekonomiska<br />
faktorer, delaktighet och inflytande är faktorer som spelar<br />
roll för skillnader i hälsa. Samtidigt vet <strong>vi</strong> att en stor del<br />
av de sjukdomstillstånd <strong>vi</strong> har är orsakade av vår livsstil.<br />
En del påverkar <strong>vi</strong> själva, såsom hur mycket <strong>vi</strong> rör oss,<br />
vad <strong>vi</strong> äter, om <strong>vi</strong> röker eller inte. Men <strong>vi</strong> har svårare att<br />
skydda oss ifrån till exempel kemikalier som finns i kläder<br />
eller husgeråd, i luften <strong>vi</strong> andas eller vattnet <strong>vi</strong> dricker. I<br />
<strong>vi</strong>lken omfattning detta göra oss sjuka är inte enkelt klar-<br />
lagt, men påverkan är stor. Enligt uppgifter från Folkhäl-<br />
soinstitutet beräknas luftföroreningar som partiklar och<br />
kvävedioxid i luft t ex orsaka uppskattnings<strong>vi</strong>s 5 000 för-<br />
tida dödsfall per år.<br />
Ett mer hälsofrämjande samhälle skulle skapa mindre<br />
ohälsa och färre sjukdomsfall. En hel del av sjukvårdens<br />
resurser skulle därmed kunna avsättas till annat eller an-<br />
vändas bättre. Att tydliggöra de faktorer som främjar hälsa<br />
är ett <strong>vi</strong>ktigt strategiskt vägval istället för att inrikta alla<br />
insatser mot enskilda indi<strong>vi</strong>der.<br />
När de elva målområdena för folkhälsopolitiken antogs av<br />
riksdagen 2003 valdes de faktorer i samhällsorganisatio-<br />
nen och människors levnadsförhållanden som bidrar till<br />
hälsa och ohälsa. Fördelen med att utgå från dessa faktorer<br />
är att målen blir åtkomliga för politiska beslut och kan<br />
påverkas genom olika typer av samhällsinsatser. En jämlik<br />
hälsa är ett av de mest angelägna politiska målen varför<br />
det är av speciellt intresse att arbeta på lokal nivå med<br />
samspelet mellan socioekonomiska förhållanden och häl-<br />
sa. Det är ett mål som skall nås <strong>vi</strong>a insatser inom ett stort<br />
antal politikområden som har anknytning till de elva mål-<br />
områdena<br />
50 ” Sex år kortare liv på en halvtimme”, Christer Hogstedt<br />
mfl FHI 2007
Folkhälsomålen<br />
1: Delaktighet och inflytande i samhället<br />
2: Ekonomisk och social trygghet<br />
3: Barn och ungas uppväxt<strong>vi</strong>llkor<br />
4: Hälsa i arbetslivet<br />
5: Miljöer och produkter<br />
6: Hälsofrämjande hälso- och sjukvård<br />
7: Skydd mot smittspridning<br />
8: Sexualitet och reproduktiv hälsa<br />
9: Fysisk akti<strong>vi</strong>tet<br />
10: Matvanor och livsmedel<br />
11: Tobak, alkohol, narkotika, dopning och spel<br />
Felaktig läkemedelsanvändning<br />
Modern sjukvård och utvecklingen av läkemedel har inne-<br />
burit en fantastisk förbättring för människor. Den förvän-<br />
tade livslängden har ökat dramatiskt under 1900-talet.<br />
Sjukdomar som tidigare var dödliga kan idag enkelt botas.<br />
Samtidigt är det så att vården i sig också skapar sjukdoms-<br />
tillstånd. Socialstyrelsen beräknar att omkring 105 000<br />
personer utsätts för felbehandling och und<strong>vi</strong>kbara vård-<br />
skador varje år. Och att ungefär 3000 dör varje år av<br />
samma orsaker. Felaktig läkemedelsanvändning och lä-<br />
kemedelsrelaterade problem står för en stor del av de ska-<br />
dor och dödsfall som sker. Det finns inga klara uppgifter<br />
om hur många som är drabbade av felaktig läkemedelsan-<br />
vändning eller vad det kostar. Uppskattningar som har<br />
gjorts talar för att det kostar omkring 25 – 30 miljarder<br />
kronor.<br />
Felaktig förskrivning, för mycket eller fel läkemedel kan<br />
ge ödesdigra effekter särskilt för gruppen äldre människor.<br />
Genom att kunskapen om det normala åldrandet, äldres<br />
sjukdomar och läkemedels inverkan på äldre är så eftersatt<br />
är det just äldre som i hög grad riskerar att bli feldiagnos-<br />
tiserade eller inte få en korrekt diagnos. Påfallande ofta<br />
tycks för mycket och fel läkemedel vara utskrivna. Det<br />
kan leda både till akuta förgiftningstillstånd och kraftiga<br />
beteendeförändringar samt allvarliga biverkningar.<br />
Ett särskilt allvarligt problem är frågan om antibiotikaresi-<br />
stens. Den hotar vår förmåga att bota, något <strong>vi</strong> tagit för<br />
givet sedan antibiotikan upptäcktes och började användas.<br />
- 77 -<br />
Modern sjukvård riskeras nu, på grund av resistenta bakte-<br />
rier51. Operationer och cancerbehandlingar kan till exem-<br />
pel inte genomföras utan fungerande antibiotika, och det<br />
gäller därför att göra allt för att minska problemet. Mer än<br />
tio procent av alla inlagda patienter har en infektion som<br />
är vårdrelaterad, och flera stora utbrott av resistenta bakte-<br />
rier har inträffat på svenska sjukhus under de senaste tio<br />
åren.<br />
51 Se DN debatt 090108, av Lars Erik Holm, generaldirektör<br />
på Socialstyrelsen, Otto Cars, ordförande i Samverkan<br />
mot antibiotikaresistens (Strama) och Åsa Hallgårde, ordförande<br />
i Svenska infektionsläkarföreningen.
Miljöpartiets rättspolitik<br />
Miljöpartiets utgångspunkt är och har alltid varit att rätts-<br />
väsendet ska ha ett starkt förtroende hos medborgarna. Det<br />
ska vara rättssäkert, alla medborgare ska behandlas lika<br />
och den personliga integriteten värnas. Vi menar att det är<br />
<strong>vi</strong>ktigare att arbeta med förebyggande åtgärder som mins-<br />
kar antalet brott och att ta hand om och sätta stopp tidigt i<br />
fråga om nya förbrytare än att i efterhand utdöma hårda<br />
straff.<br />
ABC OM MILJÖPARTIETS RÄTTSPOLITIS-<br />
KA FÖRSLAG<br />
Domstolsväsendet<br />
Domare och nämndemän tillhör de <strong>vi</strong>ktigaste parterna i<br />
rättskedjan och ska säkra en rättssäker rättsprocess för alla<br />
människor. Domstolarna ska döma lika i fall som är lika<br />
och ska behandla alla människor sakligt sett lika. Ändå<br />
finns det erfarenheter som <strong>vi</strong>sar att så inte alltid är fallet. I<br />
domstolen riskerar människor att diskrimineras såväl ut-<br />
ifrån etnicitet och religiös tillhörighet, som kön, sexuell<br />
läggning och funktionshinder52. Det finns exempel på<br />
domar där det i domskälen resonerats kring k<strong>vi</strong>nnans pro-<br />
miskuösa leverne och klädstil. Detta <strong>vi</strong>sar att domstolsvä-<br />
sendet inte tillämpar sexualbrottslagstiftning och k<strong>vi</strong>nno-<br />
fridsparagrafen utifrån lagstiftarens avsikt.<br />
Miljöpartiet anser att domstolarna ska vara effektiva,<br />
snabba och rättsäkra. Ingen ska behöva vänta mer än sex<br />
månader på att få sitt mål behandlat i första instans. Krav<br />
på prövningstillstånd till överinstanser ska motverkas. Vi<br />
anser att det ska finnas tingsrätter och länsrätter nära med-<br />
borgarna och motsätter oss den pågående centraliseringen.<br />
Kompetensen inom domstolsväsendet måste höjas vad<br />
avser skydd mot diskriminering och säkerställande av al-<br />
las likställighet inför lagen.<br />
52 Det blågula glashuset – strukturell diskriminering i Sverige,<br />
SOU 2005:56, och Är rätt<strong>vi</strong>san rätt<strong>vi</strong>s? Tio perspektiv<br />
på diskriminering av etniska och religiösa minoriteter<br />
inom rättssystemet, SOU 2006:30.<br />
- 78 -<br />
Sveriges domstolar ska vara säkra och tillgängliga för alla.<br />
Domstolarna ska vara en spjutspets i användning av mo-<br />
dern digital teknik och målet ska vara att medborgare ska<br />
kunna utföra huvuddelen av sin kommunikation med<br />
domstolar digitalt.<br />
Integritetsskyddspolitik (se integritetska-<br />
pitlet)<br />
Fångombudsman<br />
Skyddet av mänskliga rättigheter på fängelser och i häkten<br />
regleras i internationella konventioner. Andra <strong>vi</strong>ktiga rät-<br />
tigheter för interner regleras i den svenska grundlagen.<br />
Under senare tid har flera anstalter anmälts till Justitieom-<br />
budsmannen, bland annat för brister i brevhantering, brott<br />
mot tystnadsplikten och rätten till besökare.<br />
Miljöpartiet anser att även för den, som är dömd för ett<br />
brott och avtjänar ett straff på anstalt, ska de mest grund-<br />
läggande mänskliga rättigheterna upprätthållas. I Storbri-<br />
tannien har man infört en fångombudsman med syfte att<br />
stärka fångarnas rättigheter och för att förbättra möjlighet<br />
till dialog mellan interner och anstaltsledningarna. Refor-<br />
men har <strong>vi</strong>sat sig lyckosam.<br />
Miljöpartiet menar att även Sverige bör pröva denna mo-<br />
dell. En ombudsman för interner kan stärka dialogen mel-<br />
lan internerna och Kriminalvården och företräda fångarna<br />
i fråga om deras rättigheter. Detta skulle komplettera Ju-<br />
stitieombudsmannen.<br />
K<strong>vi</strong>nnors situation i Kriminalvården<br />
Miljöpartiet menar att regeringen bör tillsätta en utredning<br />
om k<strong>vi</strong>nnor i kriminalvården för att ta reda på hur många<br />
k<strong>vi</strong>nnor som kan ha utsatts för sexuella övergrepp och<br />
mäns våld.
Miljöbrott<br />
Arbetet för att utreda miljö- och arbetsmiljöbrott måste<br />
förbättras inom Åklagarmyndigheten. Trots att resurser för<br />
detta tillförts fungerar arbetet fortfarande inte tillfredsstäl-<br />
lande. Samtidigt har miljöåklagarnas arbetssituation för-<br />
svårats. Andelen icke avklarade miljöbrott hos myndighe-<br />
ten, samt andelen preskriberade brott, är fortsatt hög. Ett<br />
stort antal anmälda misstänka brott skrivs av redan hos<br />
polisen53. Ett fortsatt arbete krävs därför för att utveckla<br />
Åklagarmyndighetens arbete med att utreda miljöbrott och<br />
för att få miljöbrottslingarna dömda.<br />
Miljöpartiet anser att det nu är dags att skapa en Miljö-<br />
brottsmyndighet, som liksom Ekobrottsmyndigheten tar<br />
ett samlat grepp för att bekämpa miljöbrotten. Då kan po-<br />
lis, åklagare och andra experter arbeta tillsammans för att<br />
effektivt och snabbt lösa miljöbrotten och förhoppnings<strong>vi</strong>s<br />
förhindra att brott begås. Vi anser att kommande satsning-<br />
ar inom rättsväsendet ska ske inom bekämpning av ar-<br />
betsmiljö- och miljöbrott.<br />
Polisen<br />
Ett fungerande rätts- och polisväsende är grundläggande i<br />
ett samhälle och en förutsättning för att människor ska<br />
kunna känna sig trygga. Det finns idag allvarliga brister<br />
inom polisen som kräver ytterligare reformer och upp-<br />
märksamhet. Ett antal större och uppmärksammade polis-<br />
utredningar har lett till omfattande statliga utredningar<br />
som pekar på strukturella problem inom polisväsendet54.<br />
Tydliga tecken finns på att det finns strukturer inom polis-<br />
väsendet som gynnar ett elitistiskt, diskriminerande och<br />
hierarkiskt förhållningssätt.<br />
Miljöpartiet ser också att det finns andra inslag inom poli-<br />
sens verksamhet som bör uppmärksammas. Polisens ut-<br />
ökade befogenheter att använda dumdumkulor, uttalade<br />
ambitioner att använda okonventionella spaningsmetoder,<br />
som brottsprovokation, och möjligheten att kunna arbeta<br />
med hemlig identitet är oroande.<br />
Polisens oförmåga att hantera förekomsten av våld från<br />
polis mot misstänkta och allmänhet samt den olämpliga<br />
53<br />
Se t.ex. Är <strong>vi</strong> bra på miljöbrott – en snabbanalys, BRÅ<br />
2006<br />
54<br />
Polisutredningen om mordet på statsminister Olof Palme<br />
(SOU 1999:38), polisens dödsskjutning av Osmo Vallo<br />
(SOU 2002:37) och utredningen om polisövervåld under<br />
EU-toppmötet i Göteborg 2001 (SOU 2002:121)<br />
- 79 -<br />
användningen av vapen är bekymmersam. I jämförelse<br />
med till exempel Norge, där polisen inte får använda va-<br />
pen i yttre tjänst utan särskilt skäl, skadas fyra gånger fler<br />
personer i Sverige av polisens vapen55. År 2005 <strong>vi</strong>sade<br />
statistik att 4622 poliser anmälts för övervåld i tjänsten, av<br />
dessa var det cirka en promille som dömdes för brott med<br />
anledning av anmälan. Om missbruk av våldsmonopolet<br />
inte leder till repressalier hotar det rättssäkerheten och<br />
förtroendet för ordningsmakten. Miljöpartiet ser allvarligt<br />
på detta, särskilt som det svärtar ner och försvårar arbetet<br />
för alla poliser som utför ett korrekt och synnerligen nöd-<br />
vändigt arbete.<br />
Ett annat problem är utredningar som <strong>vi</strong>ttnar om ineffekti-<br />
<strong>vi</strong>tet hos polisen56 och som pekar på behov av drastiska<br />
effekti<strong>vi</strong>tetsförbättringar i förhållande till de stora ansla-<br />
gen från staten.<br />
Med anledning av de problem som beskrivs ovan ser Mil-<br />
jöpartiet behov av flera reformer av polisväsendet:<br />
Kravet att poliser alltid ska bära vapen i yttre tjänst bör<br />
avskaffas. Vapen ska användas när det finns uppenbart<br />
behov.<br />
Vi <strong>vi</strong>ll återinföra närpoliser och möjliggöra för fler närpo-<br />
liser att cykla eller gå i tjänsten. Normen måste vara en<br />
självständig och aktivt uppsökande polis, som finns nära<br />
medborgarna i deras vardag.<br />
Polishögskolan bör organiseras skiljt från Rikspolisstyrel-<br />
sen och polisutbildningen ska bli en vanlig högskoleut-<br />
bildning. Frågor om kön och makt, våld i nära relationer,<br />
hatbrott, diskriminering och användandet av ickevåldsme-<br />
toder måste ingå i utbildningen.<br />
Det bör bli möjligt för polismyndigheter att ta betalt för<br />
polisinsatser i samband med kommersiella händelser som<br />
idrottsevenemang, galor och konserter.<br />
Poliser måste få fortbildning för att höja kunskaper och<br />
kompetens i frågor om hatbrott, diskriminering, mäns våld<br />
mot k<strong>vi</strong>nnor, samkönat våld och hedersrelaterat våld.<br />
Polisens arbete måste effekti<strong>vi</strong>seras. Fler poliser löser inte<br />
problemen. Ett sätt kan vara att skapa en sammanhållen<br />
55 Polishögskolans rapport 2002:1<br />
56 Stefan Holgerssons doktorsavhandling Yrke: polis: yrkeskunskap,<br />
motivation, IT-system, och andra förutsättningar<br />
för polisarbete
polismyndighet, såsom skett inom kriminalvården. Då kan<br />
polisens resurser användas effektivt över hela landet och<br />
re<strong>vi</strong>rstridigheter minskas.<br />
Sexualbrottslagstiftning<br />
Den förbättrade sexualbrottslagstiftning som Miljöpartiet<br />
varit med om att driva igenom förra mandatperioden, mås-<br />
te få genomslag inom rättstillämpningen och få avsedd<br />
effekt. Mer fokus måste också läggas på ett bekämpande<br />
av internationell gränsöverskridande prostitution (så kal-<br />
lad trafficking) och sexhandel <strong>vi</strong>a Internet. För det <strong>här</strong><br />
ändamålet <strong>vi</strong>ll <strong>vi</strong> tillföra ytterligare resurser för att Åkla-<br />
garmyndigheten ska kunna utveckla sitt internationella<br />
arbete mot sexbrott och för att myndigheten ska kunna öka<br />
kunskapen om sexualbrottslagstiftningen och utreda fler<br />
brott. Vi <strong>vi</strong>ll ge ökade resurser för att kunna prioritera<br />
frågor som utfärdande av besöksförbud och överträdelser<br />
av besöksförbud, på ett snabbare och effektivare sätt.<br />
Signalspaning och datalagring<br />
Försvarets radioanstalt (FRA) har sedan mycket länge<br />
spanat i etern mot utrikes makt. FRA har av den borgerli-<br />
ga regeringen nu fått rätt att övervaka även digital kom-<br />
munikation inom landet. Miljöpartiet anser inte att beho-<br />
vet av detta <strong>vi</strong>sats och <strong>vi</strong> röstade därför emot denna möj-<br />
lighet till övervakning.. Vi <strong>vi</strong>ll att signalspaningslagen ska<br />
rivas upp och utredas förutsättningslöst.<br />
En konsekvens av den alltmer hysteriska så kallade. kam-<br />
pen mot terrorismen är att all datakommunikation. enligt<br />
krav från EU, måste lagras, så att såväl privata företag<br />
som det allmänna, i efterhand ska kunna hämta uppgifter<br />
om vem som kommunicerat med vem, när, var och hur.<br />
Det finns även utredningsförslag om rätt att plantera av-<br />
lyssningsprogram i enskildas nätverk och eller datorer.<br />
Sammanlagt blir övervakningsmöligheterna oanade. Mil-<br />
jöpartiet ser inte något behov av dessa åtgärder.<br />
Åklagarmyndigheten<br />
Åklagarmyndighetens arbete fungerar bra men har genom<br />
att polisen tillförts allt mer resurser, kommit att bli hårt<br />
pressat. Resurser måste därför tillföras för att åklagarna<br />
ska kunna utreda de brott polisen överlämnar till dem så<br />
snabbt som rättsstatens krav medför. Åklagarmyndighe-<br />
tens arbete måste effekti<strong>vi</strong>seras och en ökad digitalisering<br />
ske.<br />
- 80 -<br />
Åklagarnas arbete med att motverka mäns våld mot k<strong>vi</strong>n-<br />
nor måste bli bättre, liksom arbetet för att bekämpa hat-<br />
brott. Det gäller till exempel fotografering och <strong>vi</strong>deofilm-<br />
ning <strong>vi</strong>d förhör och informationen till målsägande om rät-<br />
ten till biträde. Utbildningar för åklagare om våld i nära<br />
relationerbehöver utökas och genomföras mer kontinuer-<br />
ligt, liksom utbildning vad avser brott mot HBT-personer<br />
och annan hatbrottslighet.<br />
Åklagarmyndigheten ska leda och samordna arbetet för att<br />
bekämpa ungdomars brottslighet.<br />
REGERINGENS POLITIK<br />
Med den borgerliga regeringen har utbyggnaden av polis-<br />
väsendet och rättsväsende fortsatt. Fler poliser och hårdare<br />
straff har prioriterats av regeringen. Flera konkreta steg<br />
har tagits som för oss närmare ett övervakningssamhälle.<br />
De har ökat anslagen så att man nu når målet om 20 000<br />
poliser. Deras satsningar möter däremot inte det stora be-<br />
hovet av utökade utbildningar och kompetenshöjande<br />
verksamhet som krävs i polis-, åklagar- och domstolsvä-<br />
sendet gällande frågor om hatbrott, diskriminering samt<br />
kön och makt.<br />
ANDRA PARTIERS POLITIK<br />
Under förra mandatperioden gav den dåvarande socialde-<br />
mokratiska regeringen fler instrument och ekonomiska<br />
medel till de brottsbekämpande myndigheterna. Särskilt<br />
polisen fick större resurser. Tidigare S-regering gav poli-<br />
sen rätt att utföra hemlig rumsavlyssning (s.k. buggning),<br />
att använda preventiva tvångsmedel (t.ex. telefonavlyss-<br />
ning utan brottsmisstanke) och tillstånd att använda ex-<br />
panderande vapenkulor (dumdumkulor eller hålspetsku-<br />
lor).
HUR VI BEMÖTER MOTARGUMENT<br />
- Varför <strong>vi</strong>ll inte MP ha hårdare straff mot våldtäktsmän,<br />
terrorister och andra hemska brottslingar?<br />
- MP: Problemet idag är inte att straffskalan inte räcker till<br />
för de olika brotten, det är att den inte utnyttjas. Särskilt<br />
vad gäller brott mot k<strong>vi</strong>nnor samt människor av utländsk<br />
<strong>här</strong>komst kan <strong>vi</strong> konstatera att deras brottsutsatthet är tyd-<br />
ligare eftersom deras polisanmälan inte prioriteras som de<br />
övrigas. Dessutom är sannolikheten större att bli dömd för<br />
ett brott om du har utländsk bakgrund. Diskrimineringen<br />
inom rättsväsendet är rättsstatens största akilleshäl som <strong>vi</strong><br />
måste ta itu med först.<br />
Är inte Miljöpartiet mesiga som inte <strong>vi</strong>ll satsa mer medel<br />
till polisen?<br />
- MP: Brottsbekämpning sker bäst genom förebyggande<br />
åtgärder. Polisens budget, som har ökat med närmare fyra<br />
miljarder kronor de senaste åren, måste användas effek-<br />
tivt. Polisorganisationen måste bli mer effektiv och arbeta<br />
- 81 -<br />
för att motverka fördomar samt elitism inom poliskåren.<br />
Dessa satsningar prioriterar Miljöpartiet för polisen.<br />
Lag och rättsväsende är alltid opartiska. Att prata om<br />
diskriminering är inte relevant i förhållande till rättsvä-<br />
sendet!<br />
- MP: Enligt forskning av Christian Diesen <strong>vi</strong>sar domslu-<br />
ten tydligt att människor av utländsk <strong>här</strong>komst med större<br />
sannolikhet blir dömda för begågna brott än en person av<br />
”svenskt” ursprung. Det finns fortfarande domstolar där<br />
förlegade värderingar om k<strong>vi</strong>nnor i korta kjolar med pro-<br />
miskuöst leverne får skylla sig själva om de blir våldtagna.<br />
Detta måste förändras. Därför föreslår Miljöpartiet att do-<br />
marnas årliga utbildning ska vara obligatorisk och inne-<br />
hålla även frågor om diskriminering samt kön och makt.
Miljöpartiets politik för lika rättigheter och<br />
jämställdhet<br />
Miljöpartiet är ett feministiskt parti. Bristen på jämställd-<br />
het är ett av vår tids stora samhällsproblem. Trots att re-<br />
presentationen av k<strong>vi</strong>nnor på politiska maktpositioner är<br />
bland de bästa i världen, genomsyras samhället av makt-<br />
strukturer som bland annat försämrar k<strong>vi</strong>nnors rätt till ar-<br />
bete, sjukvård, lika lön samt inte respekterar k<strong>vi</strong>nnors rät-<br />
tigheter.<br />
Alla människor ska behandlas med värdighet och respekt<br />
och med beaktande av indi<strong>vi</strong>dens egna behov och förut-<br />
sättningar. När en person diskrimineras på grund av sitt<br />
kön, sin religion, etnicitet, sexuella läggning eller identi-<br />
tet, funktionshinder eller ålder, så förminskas hon och görs<br />
till en sämre människa än hon är.<br />
Politiken mot diskriminering behöver därför skärpas och<br />
utvecklas. Människor som diskriminerats måste ges verk-<br />
lig möjlighet att få upprättelse och kompensation. Per-<br />
spektiven måste också <strong>vi</strong>dgas. Miljöpartiets politik för lika<br />
rättigheter bygger på insikten om att formell likabehand-<br />
ling inte räcker. Mötet mellan människors olika förutsätt-<br />
ningar och samhällets normer innebär att varje samman-<br />
hang måste granskas ur de utsatta personernas perspektiv.<br />
Att alla ska ha lika möjligheter och rättigheter är en <strong>vi</strong>ktig<br />
del i hur samhället planeras och utformas.<br />
ABC OM MILJÖPARTIETS POLITISKA FÖR-<br />
SLAG OM LIKA RÄTTIGHETER<br />
Antidiskrimineringsklausuler <strong>vi</strong>d offentlig<br />
upphandling<br />
Vi <strong>vi</strong>ll införa antidiskrimineringsklausuler <strong>vi</strong>d offentlig<br />
upphandling. En klausul i avtal med företag som gör att<br />
ett företag som diskriminerar löper risk att bli av med sitt<br />
avtal med offentliga myndigheter.<br />
Arbetsdomstolen<br />
Vi menar att det finns brister i kompetens när det gäller<br />
fall av diskriminering som behandlas i Arbetsdomstolen. I<br />
- 82 -<br />
diskrimineringsmål bör därför en särskild ämbetsmanna-<br />
ledamot tillföras med erfarenhet av diskrimineringsfrågor.<br />
Diskrimineringsmål i domstol<br />
En rad reformer och satsningar behövs för att öka möjlig-<br />
heterna att driva diskrimineringsfall i domstol.<br />
Språktillgänglighet i rättsväsendet behöver förbättras. En-<br />
ligt BRÅ utgör bristande information på andra språk än<br />
svenska en grund för diskriminering inom rättsväsendet.<br />
Det är <strong>vi</strong>ktigt att personer med utländsk <strong>här</strong>komst ges<br />
möjligheter att tillgodogöra sig information på sitt eget<br />
modersmål, om sina rättigheter och om proceduren inom<br />
rättsväsendet.<br />
Möjligheten för enskilda aktörer att driva diskrimine-<br />
ringsmål måste öka. Den som anser sig diskriminerad,<br />
men inte får stöd av någon av ombudsmännen mot diskri-<br />
minering, har idag i praktiken mycket små möjligheter att<br />
driva sin fråga i domstol. Vid en förlust löper man risk att<br />
behöva stå för motpartens rättegångskostnader. Staten bör<br />
inrätta en fond ur <strong>vi</strong>lken man kan söka pengar för att kun-<br />
na processa diskrimineringsmål57. Fonden bör förvaltas<br />
av företrädare för det ci<strong>vi</strong>la samhället.<br />
Även fall med strukturell diskriminering bör kunna pro-<br />
cessas i domstol. Dagens regler innebär att det bara kan<br />
väckas talan om någon personligen bli<strong>vi</strong>t diskriminerad<br />
och som dessutom är <strong>vi</strong>llig att stå bakom anmälan. Det är<br />
problematiskt, dels eftersom många som diskrimineras<br />
inte är <strong>vi</strong>lliga att stå bakom en anmälan, dels eftersom en<br />
stor del av den strukturella diskrimineringen inte nödvän-<br />
digt<strong>vi</strong>s innebär att någon drabbatspersonligen. .<br />
Etnisk positiv särbehandling bör vara tillå-<br />
ten i arbetslivet<br />
Det råder ingen tvekan om att en lång tids diskriminering i<br />
samhället har snedvridit sammansättningen på många ar-<br />
betsplatser och inom många utbildningar. I samhället sker<br />
57 Liknande förslag har förts fram i SOU 2005:56
just nu en process där många aktörer söker efter vägar att<br />
motverka diskriminering och hitta kompensatoriska åtgär-<br />
der för en historisk obalans. Miljöpartiet anser att positiv<br />
särbehandling på etnisk grund kan vara ett effektivt verk-<br />
tyg för att komma till rätta med diskriminering. Den ar-<br />
betsgivare eller utbildningsanordnare som efter en grund-<br />
lig analys <strong>vi</strong>ll använda sig av positiv särbehandling som<br />
en av flera åtgärder för få bukt med en snedfördelning på<br />
arbetsplatsen bör inte vara förhindrad att göra det.<br />
Homo-, bisexuella, trans- och queerper-<br />
soners rättigheter<br />
Miljöpartiet har i många år och på en bred front arbetat för<br />
att förbättra homo-, bisexuella, trans- och queerpersoners<br />
lika rättigheter.<br />
Satsning på likarättskompetens i vården måste genomfö-<br />
ras. En patient i vården är ofta i en utsatt position. Det<br />
råder ingen tvekan om att bemötandet från vårdpersonalen<br />
spelar stor roll för behandlingsresultatet. Om inte männi-<br />
skorna som arbetar i vården förmår att möta alla på ett<br />
korrekt och inkluderande sätt innebär det att många män-<br />
niskor i praktiken får sämre sjukvård. Det gäller inte minst<br />
på exempel<strong>vi</strong>s ungdoms- och mödravårdsmottagningar,<br />
där kunskapen om situationen för till exempel hbt-<br />
personer eller personer med utländsk bakgrund kan vara<br />
bristfällig. Miljöpartiet <strong>vi</strong>ll att Socialstyrelsen ska få i<br />
uppdrag att säkerställa att det finns god kompetens i lika-<br />
rättsfrågor i vården.<br />
Idrottsrörelsen måste arbeta aktivt med att bekämpa<br />
diskriminering, särskilt avseende HBT-personer och måste<br />
höja sin HBT-kompetens. Vi <strong>vi</strong>ll att ledare i organisatio-<br />
ner ska ha utbildning i HBT-frågor och att föreningen ar-<br />
betar aktivt mot all typ av diskriminering för att de ska<br />
kunna få få offentliga bidrag,<br />
Vi tror på en politik för alla sorters familjer; oavsett om<br />
det är en mamma och en pappa, två mammor, två pappor,<br />
ensamstående föräldrar eller flera. Det <strong>vi</strong>ktiga är att bar-<br />
nen får det så bra som möjligt. Miljöpartiet anser därför att<br />
det ska finnas en möjlighet för barn att ha fler än två vård-<br />
nadshavare, att socialförsäkringssystemen och familjerät-<br />
ten ska anpassas efter moderna familjebildningar och de-<br />
ras behov.<br />
Miljöpartiet <strong>vi</strong>ll bryta heteronormen och bejakar allas rätt<br />
till kärlek. All kärlek är bra kärlek. Vi tror på stjärnfamil-<br />
- 83 -<br />
jen och inte bara kärnfamiljen. Där kärnfamiljen begränsar<br />
familjebegreppet till en mamma, en pappa och barn, om-<br />
huldar stjärnfamiljen alla möjliga familjekonstellationer.<br />
Minoritetspolitiken måste breddas<br />
Dagens minoritetspolitik rör främst de fem nationella mi-<br />
noriteterna romer, judar, sverigefinnar, tornedalingar och<br />
samer (som även är ett urfolk). Politiken är angelägen och<br />
de nationella minoriteterna intar i kraft av sin plats i<br />
svensk historia och sin del i vårt kulturarv tveklöst en sär-<br />
ställning bland minoriteterna.<br />
De skäl som finns för att säkra de nationella minoriteter-<br />
nas rätt till identitet, språk och kultur finns dock även för<br />
andra minoriteter. Vi menar att minoritetspolitiken därför<br />
måste breddas till att omfatta samtliga etniska minoriteter.<br />
De är <strong>vi</strong>ktiga för att de som anser sig tillhöra etniska mi-<br />
noriteter ska kunna formulera sina perspektiv och artikule-<br />
ra sina krav. Organisationerna fyller dessutom en <strong>vi</strong>ktig<br />
roll vad gäller främjandet av den egna kulturen och det<br />
egna språket. Vi <strong>vi</strong>ll därför stärka finansieringen till de<br />
etniska minoritetsorganisationerna.<br />
Hatbrott<br />
Miljöpartiet menar att transpersoner bör omfattas av hat-<br />
brotts- och hetslagstiftningen. Transpersoner är en grupp<br />
som idag är utsatt för såväl fördomar och missaktning som<br />
hat och hets. Trots detta utgör inte en gärningsmans syfte<br />
att kränka brottsoffret på grund av hans/hennes könsiden-<br />
titet eller könsuttryck en grund för att betrakta brottet som<br />
hatbrott. En sådan klassificering av brottet skulle möjlig-<br />
göra en straffskärpning. Miljöpartiet menar att könsidenti-<br />
tet bör föras till den uppräkning i Brottsbalken som idag<br />
innehåller ras, hudfärg, nationellt eller etniskt ursprung,<br />
trosbekännelse, och sexuell läggning. Av samma skäl bör<br />
brottet hets mot folkgrupp ut<strong>vi</strong>dgas till att även omfatta<br />
hot och missaktning mot gruppen transpersoner.<br />
Miljöpartiet anser att rättsväsendets bekämpning av hat-<br />
brotten måste komma i fokus. Den borgerliga regeringen<br />
har nedprioriterat detta arbete.<br />
Svenska för invandrare, SFI<br />
Kunskaper i svenska är många gånger en förutsättning för<br />
arbete. Vi anser att alla personer som invandrar till Sveri-<br />
ge och som inte har tillräckliga kunskaper i svenska språ-<br />
ket ska erbjudas utbildning i svenska. Vi <strong>vi</strong>ll att detta ska
vara en oav<strong>vi</strong>slig rätt. Utbildningen ska anpassas till den<br />
enskildes behov och förutsättningar.<br />
Idag finns det anställda inom offentlig sektor med mycket<br />
begränsade kunskaper i svenska. SFI bör kunna erbjudas<br />
som fortbildning för offentliganställda som inte be<strong>här</strong>skar<br />
språket bra, men i dag har större motivation att lära sig<br />
mer. Inom statlig förvaltning bör det skapas ett kompe-<br />
tensutvecklingsprogram för att möjliggöra att anställda<br />
inom ramen för sin anställning ges möjlighet till fortbild-<br />
ning i svenska. Det bör utredas om kommuner och lands-<br />
ting kan motiveras att göra motsvarande.<br />
Surrogatmödraskap<br />
Surrogatmödraskap innebär att en k<strong>vi</strong>nna bär ett barn som<br />
den biologiska mamman av någon anledning inte själv kan<br />
bära i sin egen livmoder. För många k<strong>vi</strong>nnor och samkö-<br />
nade par kan det vara den enda möjligheten att bli biolo-<br />
giska föräldrar. Miljöpartiet <strong>vi</strong>ll att surrogatmödraskap ska<br />
utredas. Det finns <strong>vi</strong>ktiga etiska frågor som måste övervä-<br />
gas, men utgångspunkten måste vara att det är positivt<br />
med fler välkomna barn. I ett sådant utredningsarbete bör<br />
de lagstiftningar och erfarenheter som finns i de olika län-<br />
der som idag tillåter surrogatmödraskap utvärderas.<br />
Tillgänglighet för funktionshindrade<br />
Ökad tillgänglighet för alla personer är en förutsättning för<br />
ett samhälle fritt från diskriminering. Människor blir funk-<br />
tionshindrade i mötet med ett samhälle som brister i till-<br />
gänglighet.<br />
Bristande tillgänglighet ska utgöra diskrimineringgrund.<br />
Den tidigare handikappombudsmannen har konstaterat att<br />
bristande tillgänglighet är en av de största orsakerna till att<br />
människor med funktionsnedsättning diskrimineras. Sve-<br />
riges samlade handikapprörelse har i åratal påtalat behovet<br />
av en diskrimineringslag som inkluderar bristande till-<br />
gänglighet. Miljöpartiet <strong>vi</strong>ll att diskrimineringslagstift-<br />
ningen ändras så att bristande tillgänglighet för personer<br />
med funktionsnedsättning utgör diskriminering.<br />
De tillgänglighetskrav som finns <strong>vi</strong>d nybyggnation måste<br />
efterlevas. Idag finns i plan- och bygglagen krav på att all<br />
nyproduktion ska byggas tillgängligt. Tyvärr följs inte<br />
lagen. Miljöpartiet <strong>vi</strong>ll ha sådana styrmedel som gör att<br />
plan- och bygglagens intention om tillgänglig nybyggna-<br />
tion följs.<br />
- 84 -<br />
Tillgängligheten i kollektivtrafiken måste säkerställas. I<br />
lagen (1979:558) om handikappanpassad kollektivtrafik<br />
föreskrivs att kollektivtrafiken ska tillgänglighetsanpassas<br />
i den takt och den omfattning som bedöms skälig med<br />
hänsyn till syftet och till de tekniska och ekonomiska för-<br />
utsättningarna hos dem som utövar trafiken. Trots ett fler-<br />
tal riksdagsbeslut under de 29 år som gått sedan lagen<br />
stiftades är tillgängligheten fortfarande bristfällig i kollek-<br />
tivtrafiken.<br />
Åldersdiskriminering<br />
Miljöpartiet <strong>vi</strong>ll avskaffa omotiverade åldersgränser. Ing-<br />
en näringsidkare får neka en person inträde eller tillträde<br />
till en akti<strong>vi</strong>tet på grund av kön, funktionshinder, etnicitet<br />
eller sexuell läggning. Däremot förekommer diskrimine-<br />
ring på grund av ålder i samhället. Det kan gälla nöjeslivet<br />
eller idrottsanläggningar, där man i <strong>vi</strong>ssa fall utestänger<br />
ungdomar, men även tillställningar där äldre nekas att<br />
delta. Precis som all annan diskriminering drabbas grupper<br />
som endast <strong>vi</strong>ll ägna sig åt nöjesliv eller idrottsakti<strong>vi</strong>tet.<br />
Naturligt<strong>vi</strong>s finns åldersgränser som är motiverade, till<br />
exempel <strong>vi</strong>d köp av alkohol.<br />
Miljöpartiet anser att rösträttsåldern bör sänkas till 16 år.<br />
Det finns inget tungt vägande skäl att koppla rösträtten<br />
just till myndighetsåldern. Ungdomar har exempel<strong>vi</strong>s ett<br />
straffsanktionerat ansvar att följa lagarna även om de inte<br />
fyllt 18 år, dessutom skulle ungdomars kunskaper, åsikter<br />
och engagemang kunna tas tillvara bättre om rösträttsål-<br />
dern sänks.
ABC OM MILJÖPARTIETS JÄMSTÄLLD-<br />
HETSPOLITIK<br />
Föräldraförsäkring<br />
Miljöpartiet <strong>vi</strong>ll införa en tredelad föräldraförsäkring, där<br />
en tredjedel går till vardera föräldern och en tredjedel är<br />
möjlig att överlåta på en tredje part. I samband med detta<br />
<strong>vi</strong>ll <strong>vi</strong> också utöka föräldraförsäkringen till 18 månader<br />
samt utöka de så kallade ”pappa-dagarna”, som möjliggör<br />
för två föräldrar att vara hemma samtidigt med sitt barn i<br />
samband med födseln.<br />
Genuspedagogik<br />
(se Miljöpartiets utbildningspolitik)<br />
Heltid<br />
Det är betydligt fler k<strong>vi</strong>nnor än män som arbetar deltid. En<br />
vanlig myt är att det är k<strong>vi</strong>nnor med små barn som står för<br />
deltidsarbetandet, men nästan lika många k<strong>vi</strong>nnor utan<br />
barn arbetar deltid. Miljöpartiet anser att heltid ska vara<br />
norm på den svenska arbetsmarknaden. Vi är dock tvek-<br />
samma till om lagstiftningsinstrumentet är det mest effek-<br />
tiva verktyget för att åstadkomma detta. Vi ser hellre att<br />
detta är en del i överenskommelser och avtal mellan ar-<br />
betsmarknadens parter.<br />
Jämställda löner<br />
Något som <strong>vi</strong>sat sig vara effektivt för att komma till rätta<br />
med oskäliga löneskillnader mellan k<strong>vi</strong>nnor och män är<br />
lönekartläggning. Miljöpartiet anser att alla företag som<br />
har fler än tio anställda ska vara skyldiga att göra lönekart-<br />
läggningar varje år. Utöver det ska alla företag i den stor-<br />
leken uppdatera sina jämställdhets- och mångfaldsplaner<br />
varje år. Det krävs kraftigare sanktionsmöjligheter för de<br />
företag som inte lever upp till kraven än de <strong>vi</strong>tesföreläg-<br />
ganden som finns i dag. Enligt statistiska centralbyrån<br />
tjänar k<strong>vi</strong>nnor cirka 84 procent av vad män tjänar. Ungefär<br />
hälften av löneskillnaden kan förklaras med att k<strong>vi</strong>nnor<br />
och män har olika utbildning, befattningsgrad, arbetstid<br />
och att de finns inom olika sektorer.<br />
Jämställdhetsintegrering<br />
Miljöpartiet har länge framhållit att miljöfrågor måste<br />
integreras i en helhetssyn på alla samhällsområden. På<br />
samma sätt är det nödvändigt att jämställdhet integreras i<br />
- 85 -<br />
alla områden. Det handlar inte bara om löner eller mäns<br />
våld, <strong>vi</strong> ser be<strong>vi</strong>s på mäns strukturella överordning över-<br />
allt i samhället, från trafikpolitiken till idrottsfrågor.<br />
Jämställdhetsintegrering kan göra stor nytta <strong>vi</strong>d budgetar-<br />
bete på kommun-, landstings- och nationell nivå. Att jäm-<br />
ställdheten integreras innebär att skillnader i förhållanden<br />
och <strong>vi</strong>llkor för män och k<strong>vi</strong>nnor synliggörs, att varje fråga<br />
ska prövas ur ett jämställdhetsperspektiv och att konse-<br />
kvenser av beslut ska analyseras för att se hur det påverkar<br />
män respektive k<strong>vi</strong>nnor.<br />
Kvotering<br />
2006 införde Norge en lag om kvotering till börsbolagens<br />
styrelser där det regleras att minst 40 procent av varje kön<br />
ska vara representerat i styrelserna. Staten har möjlighet<br />
att tvångsupplösa de bolag som inte uppfyller kraven på<br />
representation. Lagen har gjort att representationen av<br />
k<strong>vi</strong>nnor i styrelser har ökat från sju procent 2003 till 40<br />
procent i dag. Fri<strong>vi</strong>llighetens väg tycks inte fungera bland<br />
de svenska börsbolagen. Könsfördelningen är långt ifrån<br />
jämn när det kommer till representation i styrelserna. Mil-<br />
jöpartiet förespråkar därför kvotering till bolagsstyrelser.<br />
Miljöpartiet <strong>vi</strong>ll också se fler k<strong>vi</strong>nnor på ordförandeposter,<br />
som chefer och på andra ledande positioner i samhället.<br />
Den offentliga sektorn har ett extra stort ansvar för att<br />
medverka till en aktiv rekrytering av k<strong>vi</strong>nnor till ledande<br />
positioner. När den kritiska massan uppnåtts måste arbe-<br />
tet med värderingar fortsätta för att förändringen ska hålla<br />
i tid.<br />
Könsmaktsförståelse<br />
Som feministiskt parti är vårt uppdrag att med politiska<br />
verktyg motverka könsmaktsordningen. Den är roten till<br />
både hur k<strong>vi</strong>nnor som grupp är underordnade män som<br />
grupp när det gäller inflytande och resurser. Men också till<br />
att både män och k<strong>vi</strong>nnor fastnar i traditionella könsroller<br />
som är inskränker indi<strong>vi</strong>dens frihet.<br />
Lagöversyn från jämställdhetsperspektiv<br />
Miljöpartiet <strong>vi</strong>ll att det görs en översyn av lagar utifrån ett<br />
jämställdhetsperspektiv. Det finns redan i dag ett generellt<br />
uppdrag att beakta jämställdhet när nya lagtexter och för-<br />
ordningar skrivs, men <strong>vi</strong> Gröna menar att det inte görs i<br />
tillräcklig utsträckning.
REGERINGENS POLITIK UNDER MANDAT-<br />
PERIODEN<br />
Regeringen har under mandatperioden inte tagit några<br />
större initiativ för att motverka diskriminering och främja<br />
lika rättigheter. De förslag som lämnats i de större utred-<br />
ningar som genomfördes under förra mandatperioden har<br />
inte heller genomförts i någon större utsträckning.<br />
Några förändringar har dock gjorts. Efter att alliansen tog<br />
makten år 2006 avskaffade regeringen Integrationsverket<br />
samt paraplyorganisationen Centrum mot rasism <strong>vi</strong>lket<br />
Miljöpartiet motsatte sig. Hösten 2008 antog riksdagen<br />
regeringens förslag till strategi för integration. Miljöpartiet<br />
kritiserade regeringen för att ta bort integrationspolitikens<br />
mål och ersätta dem med ett enda: lika rättigheter, skyl-<br />
digheter och möjligheter för alla oavsett kulturell bak-<br />
grund. På några punkter välkomnade Miljöpartiet reger-<br />
ingens skrivelse om integrationsstrategi. Att regeringen<br />
<strong>vi</strong>ll införa ersättning för dem som har bli<strong>vi</strong>t diskriminera-<br />
de är bra. I skrivelsen slås även <strong>vi</strong>ktiga principer som<br />
EBO fast - att enskilda som anländer till Sverige själva ska<br />
få välja var de <strong>vi</strong>ll bosätta sig – en princip som är central<br />
för Miljöpartiets syn på respekten för indi<strong>vi</strong>dens rättighe-<br />
ter. Vi ser även mycket positivt på att man utvecklar arbe-<br />
tet med validering av tidigare utbildning och kompetenser.<br />
Vid årsskiftet år 2008-2009 förändrades ordningen för<br />
sveriges ombudsmän och istället har <strong>vi</strong> idag en gemensam<br />
diskrimineringsombudsman, DO, istället för de tidigare<br />
fyra (JämO, HomO, Handikappsombudsmannen och om-<br />
budsmannen mot etnisk diskriminering). En förändring<br />
som även Miljöpartiet har dri<strong>vi</strong>t länge.<br />
Jämställdhet<br />
Regeringens politik ökar ojämställdheten. Exempel på det<br />
är införandet av vårdnadsbidraget, som leder till att k<strong>vi</strong>n-<br />
nor , inte män, stannar hemma med barnen stora skatte-<br />
sänkningar till personer med höga inkomster, en sänkning<br />
som ger män mer pengar kvar i plånboken, tuffare regler i<br />
sjukförsäkringen och a-kassan som drabbat k<strong>vi</strong>nnor hårda-<br />
re.<br />
- 86 -<br />
VAD ANSER DE ANDRA PARTIERNA<br />
Vänsterpartiet och Miljöpartiet är i stora drag överens om<br />
politiken för lika rättigheter. Socialdemokraterna har dock<br />
under den senaste mandatperioden lyft förslag som inne-<br />
bär att man släpper principen om EBO, det <strong>vi</strong>ll säga att<br />
flyktingar själva får välja var de ska bosätta sig och istället<br />
införa an<strong>vi</strong>sat boende för nyanlända personer till Sverige.<br />
Man har även varit överens med regeringen om att införa<br />
ett ”svenskkontrakt” för nyanlända som innebär att dessa<br />
bland annat får lova att lära sig den svenska värdegrunden.<br />
Miljöpartiet har motsatt sig dessa förändringar.<br />
Socialdemokraterna och vänsterpartiet delar vår kritik av<br />
jämställdhetspolitiken. Vänstern <strong>vi</strong>ll införa en fullt indi<strong>vi</strong>-<br />
dualiserad föräldraförsäkring.<br />
HUR VI BEMÖTER MOTARGUMENT<br />
Vad är egentligen likarättsperspektiv? Är det inte lite<br />
överdrivet?<br />
MP: Nej, det är inte överdrivet att skapa lika rättigheter<br />
för människor utifrån de enskilda personernas förutsätt-<br />
ningar. Men för att göra det behöver beslutsfattare i sam-<br />
hället ändra synsättet. Även om en ytterdörr är lika bred<br />
för alla – ingen uppenbar diskriminering - så föreligger<br />
inte lika rättigheter om den är för smal för att en rullstol<br />
ska kunna komma igenom. All politik kan och ska genom-<br />
lysas med ett likarättsperspektiv.<br />
Miljöpartiet säger att ni är queer, men vad är queer?<br />
MP:<br />
Begreppet queer används för att analysera sexualitet, iden-<br />
titet och kön ur ett historiskt och maktpolitiskt perspektiv.<br />
Ur ett queerperspektiv betraktas heterosexualitet och ho-<br />
mosexualitet inte som naturliga egenskaper hos en indi<strong>vi</strong>d<br />
utan som sociala konstruktioner, uttryck för maktförhål-<br />
landen och resultat av historiska processer. Att fokusera<br />
på normen istället för på av<strong>vi</strong>kelserna är att radikalt byta<br />
perspektiv. Tanken att det heterosexuella beteendet är det<br />
normala, naturliga, sanna, vanliga och riktiga är alltså en<br />
konstruerad sanning som begreppet queer perforerar.<br />
Samma sak gäller den fasta sexuella identiteten, tron att<br />
människan har en fastlagd, livslång och ”sann” sexuell<br />
inriktning.
Om man kvoterar så leder det till att de bästa inte väljs!<br />
MP: Det är inte för att k<strong>vi</strong>nnor saknar kompetens som de<br />
inte väljs till bolagsstyrelserna, det beror på maktstruktu-<br />
rer. Män väljer andra män när de väljer till styrelser, om<br />
valberedningarna består av män då är det givet att dessa<br />
män använder sig av sina nätverk som många gånger be-<br />
står av män, lika dem själva. Alla undersökningar <strong>vi</strong>sar att<br />
styrelser där det finns både k<strong>vi</strong>nnor och män är ekono-<br />
miskt fördelaktiga för företagen.<br />
Hur arbetar Miljöpartiet själva med jämställdhet?<br />
MP: Redan när Miljöpartiet bildades var jämställdhetsfrå-<br />
gorna aktuella. Vi introducerade det jämställda språkrörs-<br />
systemet, könsvarvade våra listor och kvoterade till de<br />
interna uppdragen. Det var banbrytande på sin tid att i<br />
praktiken erkänna k<strong>vi</strong>nnors lika rätt till inflytande. Vi<br />
värderar kärlek och livskvalitet framför materialism och<br />
pengar. Det är provocerande i en värld där mer maskulina<br />
värden har fått prägla samhällsutvecklingen och politiken.<br />
Som ett feministiskt parti är vårt uppdrag att med politiska<br />
verktyg motverka könsmaktsordningen. Den är roten till<br />
både hur k<strong>vi</strong>nnor som grupp är underordnade män som<br />
grupp i inflytande och resurser. Den är också roten till att<br />
både män och k<strong>vi</strong>nnor fastnar i traditionella könsroller<br />
som är inskränkande för indi<strong>vi</strong>dens frihet.<br />
- 87 -<br />
BAKGRUND OCH FAKTA<br />
Flera större statliga utredningar har under senare år arbetat<br />
med att kartlägga och analysera förekomsten av olika ty-<br />
per av diskriminering på olika samhällsarenor. Omfattan-<br />
de diskriminering förkommer bland annat på arbetsmark-<br />
naden, i utbildningsväsendet, i massmedia, i våra gemen-<br />
samma välfärdssystem och inom rättsväsendet58. Grun-<br />
derna för diskriminering är många: kön, ålder, etnicitet,<br />
funktionshinder och sexuelläggning utgör några av de<br />
<strong>vi</strong>ktigaste.<br />
Uttrycken för diskriminering är olika men ett gemensamt<br />
drag är att diskriminering förekommer när en indi<strong>vi</strong>d be-<br />
döms efter schablonmässiga föreställningar baserade på en<br />
grupptillhörighet. Diskriminering innebär att människor<br />
stängs ute från inflytande och makt och att människor be-<br />
gränsas i sitt handlingsutrymme och i sina möjligheter att<br />
förverkliga sig själv enbart på grund av yttre egenskaper<br />
utan grund i indi<strong>vi</strong>dens egen kapacitet eller potential.<br />
58 Det blågula glashuset SOU 2005:56, Integrationens<br />
svarta bok SOU 2006:79
Miljöpartiets politik för att stoppa mäns våld mot<br />
k<strong>vi</strong>nnor<br />
Miljöpartiet verkar aktivt för att få ett slut på mäns våld<br />
mot k<strong>vi</strong>nnor, våld i samkönade relationer samt hedersrela-<br />
terat våld. Våra politiska förslag utgår från att förstå våldet<br />
som könsförtryckets förlängda arm. K<strong>vi</strong>nnor har under<br />
tusentals år diskriminerats på grund av sitt kön och detta<br />
har tagit sitt yttersta uttryck i mäns våld mot k<strong>vi</strong>nnor.<br />
Strukturen som skapar detta våld är det som benämns pat-<br />
riarkatet.<br />
ABC MILJÖPARTIETS POLITISKA FÖR-<br />
SLAG PÅ OMRÅDET<br />
Behandlingsprogram för män som begått vålds- och sexu-<br />
albrott mot k<strong>vi</strong>nnor<br />
Inom kriminalvården finns behandlingsprogram för män<br />
som begått vålds- och sexualbrott mot k<strong>vi</strong>nnor. Miljöpar-<br />
tiet <strong>vi</strong>ll att dessa behandlingar ska vara obligatoriska för<br />
män som dömts för vålds- eller sexualbrott.<br />
Hedersvåld<br />
Mäns våld mot k<strong>vi</strong>nnor som sker i hederns namn är ett<br />
allvarligt problem som kräver specifika insatser från sam-<br />
hället. Det är dock <strong>vi</strong>ktigt med ett icke-stigmatiserande<br />
perspektiv i fråga om etniska grupper.<br />
Miljöpartiet <strong>vi</strong>ll att arbetet mot hedersvåld ska åtföljas av<br />
skärpt kunskap hos myndigheterna om maktförhållanden i<br />
fråga om etnicitet, kultur och kön. Det krävs ökade resur-<br />
ser till myndigheter för att kunna ge adekvat stöd till k<strong>vi</strong>n-<br />
nor med utländsk bakgrund som söker stöd för utsatthet<br />
för våld. Det krävs även ökat stöd för förebyggande insat-<br />
ser, skyddade boenden, tolkar och informationsinsatser för<br />
myndigheter och ansvariga. I detta arbete är det <strong>vi</strong>ktigt att<br />
personer av utländsk <strong>här</strong>komst som har kunskap i ämnet<br />
får ledande positioner..<br />
Kriscentrum för män<br />
Män som söker hjälp för till exempel relationsproblem,<br />
svårigheter att kontrollera sina känslor eller problem kring<br />
aggressi<strong>vi</strong>tet, hot och våld bör ges ökat stöd. Miljöpartiet<br />
- 88 -<br />
<strong>vi</strong>ll därför se ökade satsningar på kriscentrum för män<br />
som <strong>vi</strong>ll ta sig ur ett våldsamt beteende.<br />
K<strong>vi</strong>nnojourerna måste stärkas<br />
K<strong>vi</strong>nnojourerna ger stöd till k<strong>vi</strong>nnor och barn utsatta för<br />
våld från sina makar, sambos och pojkvänner. De erbjuder<br />
systerskap i form av samtalsstöd för våldstrauman, skyd-<br />
dat boende för k<strong>vi</strong>nnor och barn som flyr samt stöd i kon-<br />
takter med myndigheter. I flera delar tar därmed k<strong>vi</strong>nno-<br />
jourer ett ansvar som egentligen ligger på lokala myndig-<br />
heter. Enligt socialtjänstlagen ska socialtjänsten särskilt<br />
beakta våldsutsatta k<strong>vi</strong>nnors behov av stöd.<br />
Miljöpartiet anser att k<strong>vi</strong>nnojourernas arbete är mycket<br />
<strong>vi</strong>ktigt och bör stödjas av det offentliga. Anslagen till<br />
k<strong>vi</strong>nnojourerna har höjts under senare år men fördelningen<br />
och utbetalningen av medel fungerar inte. Miljöpartiet<br />
föreslår därför ett antal förändringar som syftar till att yt-<br />
terligare institutionalisera arbetet mot mäns våld mot<br />
k<strong>vi</strong>nnor och trygga det <strong>vi</strong>ktiga arbetet k<strong>vi</strong>nnojourer<br />
genomför för våldsutsatta k<strong>vi</strong>nnor och barn.<br />
Det statliga bidraget till lokala k<strong>vi</strong>nnojourer ska ges i för-<br />
hållande till invånarantal i den kommun där k<strong>vi</strong>nnojouren<br />
finns. För det fall k<strong>vi</strong>nnojourens verksamhet täcker ett<br />
område som sträcker sig utanför kommunen ska detta be-<br />
aktas. Formerna för att söka dessa statliga bidrag bör au-<br />
tomatiseras så långt som möjligt, till exempel genom att<br />
jourerna tilldelas medel vart tredje år. På det sättet kan<br />
k<strong>vi</strong>nnojourerna arbeta mer långsiktigt. Ansvaret för för-<br />
delning av medel till lokala k<strong>vi</strong>nnojourer bör ligga på<br />
Brottsoffermyndigheten.<br />
Rättsväsendets k<strong>vi</strong>nnofridsarbete<br />
Få anmälda fall av våldtäkt leder till fällande domar. Sve-<br />
rige är inte rättsäkerhet i dag för våldtäktsoffer. För att<br />
stärka k<strong>vi</strong>nnans roll driver Miljöpartiet att ett samtyckes-<br />
krav ska införas i våldtäktslagen. K<strong>vi</strong>nnan ska bestämma<br />
över sin kropp och var gränserna går och sex ska vara nå-<br />
got som båda parter är med på.
De skärpningar som gjorts av våldtäktslagen de senaste<br />
åren är inte tillräckliga. De intentioner som lagstiftarna<br />
hade med tillägget om ”hjälplöst tillstånd” har inte fått<br />
fullt genomslag i praktiken. För att driva på frågan om<br />
samtycke tillsatte Miljöpartiet på eget initiativ en utred-<br />
ning som leddes av Madeleine Leijonhufvud, professor i<br />
straffrätt. Utredningens uppgift var att ta göra en översyn<br />
av dagens våldtäktslagstiftning och utröna huru<strong>vi</strong>da denna<br />
bör ersättas med ett samtyckeskrav. Förslaget har utveck-<br />
lats till en motion som Miljöpartiet lagt i riksdagen, mo-<br />
tion 2008/09:Ju426 Införande av samtyckeskravet.<br />
Rättsmedicinskt samarbete<br />
Ett hinder för k<strong>vi</strong>nnors rättsliga upprättelse efter ett över-<br />
grepp är avsaknaden av be<strong>vi</strong>s. Genom att låta rättsläkare<br />
undersöka k<strong>vi</strong>nnan direkt förbättras dokumentationen av<br />
skador till följd av våld och sexuella övergrepp. I Uppsala<br />
har man prövat denna modell och där är k<strong>vi</strong>nnor mer be-<br />
nägna att anmäla övergrepp jämfört med övriga k<strong>vi</strong>nnor i<br />
landet59. Uppsalamodellen bör således bli en modell för<br />
andra landsting runt om i landet i fråga om dokumentation<br />
av våld och sexuella övergrepp. Miljöpartiet <strong>vi</strong>ll att staten<br />
ger ökade resurser till rättsmedicinsk kompetens hos<br />
landstingen eftersom alla landsting inte har möjlighet att<br />
införa detta rättsmedicinska samarbete då det saknas per-<br />
sonal med rätt kompetens.<br />
Skärpning av socialtjänstlagen<br />
Det räcker inte att bara stödja k<strong>vi</strong>nnojourernas arbete. Det<br />
offentliga måste också ta sitt ansvar för att skydda k<strong>vi</strong>n-<br />
nor. Regleringen av kommunernas ansvar för våldsutsatt<br />
k<strong>vi</strong>nnor sker i socialtjänstlagen. År 2007 skärptes skriv-<br />
ningarna. Från att kommunerna ”bör” skydda våldutsatta<br />
k<strong>vi</strong>nnor till att de ”ska särskilt beakta” våldsutsatta k<strong>vi</strong>n-<br />
nor. Vi menar att detta är otillräckligt och <strong>vi</strong>ll ha ytterliga-<br />
re skärpningar av lagen.<br />
59 Av de k<strong>vi</strong>nnor som uppger till en k<strong>vi</strong>nnojour eller myndighet<br />
att de har misshandlats polisanmäler 15 procent<br />
brotten. I Uppsala är motsvarande siffra 59 procent. Mindre<br />
än 20 procent av alla k<strong>vi</strong>nnor som uppger att de har<br />
våldtagits av en nära bekant polisanmäler brottet. I Uppsala<br />
uppger Nationellt centrum för kunskap om mäns våld<br />
mot k<strong>vi</strong>nnor att 76 procent anmäler våldtäkten.<br />
- 89 -<br />
Strukturera arbetet mot mäns våld mot<br />
k<strong>vi</strong>nnor<br />
Genom ett strukturellt arbete mot mäns våld mot k<strong>vi</strong>nnor,<br />
våld i samkönade relationer och hedersrelaterat våld kan<br />
våldet förhindras i större utsträckning. Miljöpartiet arbetar<br />
för k<strong>vi</strong>nnofrid genom följande tre fokus:<br />
Ekonomiska medel till arbetet för k<strong>vi</strong>nnofrid. Medel måste<br />
kontinuerligt tillföras på kommunal, regional samt statlig<br />
nivå för att bekämpa våldets förekomst samt uppkomst.<br />
Institutionalisering av arbetet för k<strong>vi</strong>nnofrid. Kommun,<br />
landsting/region och stat har som ansvar att inom sitt an-<br />
svarsområde strukturera arbetet för k<strong>vi</strong>nnofrid.<br />
Förståelse av våldets orsaker. För att kunna bekämpa vål-<br />
det måste <strong>vi</strong> förstå varför det uppkommer. Genom att ta<br />
del av erfarenheter från bland annat k<strong>vi</strong>nnojourer, myn-<br />
digheter med etablerat arbete för k<strong>vi</strong>nnofrid och akademi-<br />
ker med expertkunskap ökar vår förståelse för våldets<br />
grunder och stärker vårt arbete för k<strong>vi</strong>nnofrid.<br />
Våld i samkönade relationer<br />
Våld förekommer även i samkönade relationer. Det finns<br />
en alltför dålig beredskap och kunskap om hur kommu-<br />
nerna bäst kan stödja dessa brottsoffer. För en lesbisk<br />
k<strong>vi</strong>nna som bli<strong>vi</strong>t misshandlad i en relation finns det yt-<br />
terst få skyddade boenden eller k<strong>vi</strong>nnojourer. Om det är en<br />
homosexuell man som har bli<strong>vi</strong>t misshandlad i en relation<br />
finns det inga skyddade boenden. Detta måste förändras<br />
genom utökad lagstadgad skyldighet för kommuner att<br />
stödja alla brottsoffer, oavsett kön och sexuell läggning.<br />
Socialstyrelsen bör även få ett särskilt uppdrag att ge<br />
kommunerna råd och an<strong>vi</strong>sningar när det gäller våld i<br />
samkönade relationer.<br />
Miljöpartiet <strong>vi</strong>ll se en ökad samordning och ökade resurser<br />
för de som utsätts för våld i samkönade relationer.
REGERINGENS POLITIK UNDER MANDAT-<br />
PERIODEN<br />
Regeringens arbete under mandatperioden mot mäns våld<br />
mot k<strong>vi</strong>nnor har varit mycket begränsad. Enligt Socialsty-<br />
relsen har endast 152 av 218 miljoner kronor som avsatts<br />
för att förstärka k<strong>vi</strong>nnojoursverksamheten och stöd till<br />
våldsutsatta k<strong>vi</strong>nnor under år 2007 och 2008 fördelats ut<br />
till kommunerna.<br />
Regeringen har presenterat två handlingsplaner; en om<br />
mäns våld mot k<strong>vi</strong>nnor, hedersrelaterat våld och förtryck<br />
samt våld i samkönade relationer och en handlingsplan<br />
mot sexhandel med k<strong>vi</strong>nnor och barn. De åtgärder som<br />
presenterats är dock otillräckliga för att klara att möta de<br />
utmaningar <strong>vi</strong> står inför.<br />
Regeringens politik bygger på ett indi<strong>vi</strong>dperspektiv för att<br />
angripa strukturella problem. Detta innebär att de förklarar<br />
strukturella problem som mäns våld mot k<strong>vi</strong>nnor som in-<br />
di<strong>vi</strong>duellt betingade fenomen. De vägrar befatta sig med<br />
begrepp som kan ge en strukturell förklaring till mäns våld<br />
mot k<strong>vi</strong>nnor.<br />
ANDRA PARTIERS POLITIK<br />
Socialdemokraterna och Vänsterpartiet delar i huvudsak<br />
Miljöpartiets politik för k<strong>vi</strong>nnofrid. Miljöpartiet och Väns-<br />
terpartiet framhåller ofta i debatten att det är <strong>vi</strong>ktigt att<br />
angripa samhällsproblemet med mäns våld mot k<strong>vi</strong>nnor<br />
genom ett strukturellt perspektiv.<br />
MOTARGUMENT OCH HUR DESSA BEMÖTS<br />
- Rättssäkerheten urholkas med samtyckeskravet. En<br />
k<strong>vi</strong>nna som vaknar i fel säng kan anklaga mannen för<br />
våldtäkt. Han måste då be<strong>vi</strong>sa att hon var med på det?<br />
- MP: Det är fortfarande åklagaren som bär hela be<strong>vi</strong>sbör-<br />
dan för att samtycke inte förelåg. Det räcker inte med att<br />
k<strong>vi</strong>nnan säger det och att mannen inte kan be<strong>vi</strong>sa motsat-<br />
sen. Forskare hävdar att både män och k<strong>vi</strong>nnor har en högt<br />
utvecklad förmåga att förstå av<strong>vi</strong>sanden, inklusive sådana<br />
som inte innehåller ordet ”nej”. Det är inte k<strong>vi</strong>nnornas<br />
kommunikationsförmåga som ska ifrågasättas utan deras<br />
- 90 -<br />
partners anspråk på att inte förstå att k<strong>vi</strong>nnorna av<strong>vi</strong>sar<br />
sex.<br />
Det finns inga belägg för att det är vanligt att k<strong>vi</strong>nnor<br />
okynnesanmäler män för våldtäkt. Vi vet att endast fem<br />
procent av de anmälda våldtäkterna leder till en fällande<br />
dom. Dessutom har Brottsförebyggande rådet slagit fast<br />
att mörkertalet är stort för sexualbrott, ungefär 20 procent<br />
av brotten anmäls, detta på grund av hur påfrestande rätts-<br />
processen är och skammen det innebär att erkänna offent-<br />
ligt att hon har bli<strong>vi</strong>t våldtagen, och att domstolsprocessen<br />
ofta är krävande för offret, är det till stor grad osannolikt<br />
att en k<strong>vi</strong>nna okynnesanmäler.<br />
- I praktiken gör väl inte Miljöpartiets nya våldtäktslag<br />
med samtyckeskrav någon skillnad? K<strong>vi</strong>nnor som tror att<br />
lagändringen spelar roll kommer att bli bes<strong>vi</strong>kna.<br />
- MP: Lagar är aldrig universallösningen på samhällspro-<br />
blem. Det handlar om att hela samhället och i detta fall<br />
något som rättsväsendet måste jobba hårt och kontinuer-<br />
ligt med, nämligen normen om att våldtäkt är något som<br />
äger rum när samtycke inte finns. Enligt Christian Diesen,<br />
professor i processrätt, är en tredjedel av alla utpekade<br />
gärningsmän inte ens förhörda. Med en lagstiftning som<br />
står upp för k<strong>vi</strong>nnors kroppsliga integritet kan <strong>vi</strong> påbörja<br />
ett förändringsarbete.<br />
LÄS MER<br />
Läs även Miljöpartiets partimotion i riksdagen: Ett jäm-<br />
ställt samhälle, 2008.<br />
Läs även promemoria: Verktyg för k<strong>vi</strong>nnofrid - Hur <strong>vi</strong> tar<br />
krafttag i kommun och landsting mot våld mot k<strong>vi</strong>nnor<br />
och barn, januari 2008.<br />
Samtyckesutredningen, lagskydd för den sexuella integri-<br />
teten, Madeleine Leijonhuvfud, 2009. Presentation av ut-<br />
redningen tillsammans med Peter Eriksson:<br />
http://mp.se/templates/mct_177.aspx?number=154896
BAKGRUND OCH FAKTA<br />
K<strong>vi</strong>nnofridspropositionen 199860 utgör startskottet för det<br />
moderna arbetet med mäns våld mot k<strong>vi</strong>nnor i Sverige.<br />
Genom k<strong>vi</strong>nnofridsuppdragen som följd av propositionen<br />
fick samtliga myndigheter inom rättsväsendet samt Social-<br />
styrelsen ansvar för att upprätta policydokument och åt-<br />
gärdsprogram för k<strong>vi</strong>nnofrid. De fick också uppdrag att<br />
samverka myndigheter emellan och med berörda fri<strong>vi</strong>llig<br />
organisationer, inte minst k<strong>vi</strong>nnojourerna.<br />
I samband med k<strong>vi</strong>nnofridspropositionen gav regeringen<br />
Brottsoffermyndigheten i uppdrag att genomföra en sär-<br />
skild brottsundersökning angående mäns våld mot k<strong>vi</strong>n-<br />
nor. Resultatet - Slagen dam - är den enda akademiskt<br />
utförda omfångsundersökningen i Sverige om k<strong>vi</strong>nnors<br />
och tjejers våldsutsatthet. Enligt Slagen dam har nästan<br />
hälften av alla k<strong>vi</strong>nnor utsatts för våld av någon man efter<br />
15-årsdagen. 56 procent av alla k<strong>vi</strong>nnor har trakasserats<br />
sexuellt.<br />
Statiskt kring våld mot k<strong>vi</strong>nnor och våld-<br />
täkter<br />
Enligt brottsstatistiken från Brottsofferförebyggande rådet<br />
ökar antalet polisanmälda fall av mäns våld mot k<strong>vi</strong>nnor<br />
markant. På tio år, sedan 1998, har polisanmälningarna av<br />
k<strong>vi</strong>nnor som bli<strong>vi</strong>t misshandlade av män fördubblats fram<br />
till 2008 då 26 900 fall anmäldes. Av alla anmälda fall<br />
sker 81 procent i nära relation.<br />
Mörkertal när det gäller mäns våld mot k<strong>vi</strong>nnor är stort.<br />
Många k<strong>vi</strong>nnor vågar eller <strong>vi</strong>ll inte polisanmäla våldet<br />
eftersom de är rädda för sina liv, de känner en skam för att<br />
andra skulle veta att allt inte står rätt till i deras familj eller<br />
på andra sätt <strong>vi</strong>ll skydda sig själva och sina barn. Enligt<br />
Brottsförebyggande rådet anmäls cirka 20 procent av alla<br />
fall av våld mot k<strong>vi</strong>nnor i Sverige.<br />
Även antalet anmälda våldtäktsfall har ökat de senaste<br />
åren. Från 2 026 fall år 2000 till 4 749 under år 2007. En-<br />
ligt Brottsförebyggande rådets (BRÅ) statistik begås sju<br />
av tio våldtäkter av en bekant till offret. 11 procent av alla<br />
anmälda våldtäkter var gruppvåldtäkter. Uppraggnings-<br />
våldtäkter i samband med att offret varit ute på krogen<br />
60 prop. 1997/98:55<br />
- 91 -<br />
eller liknande är 14 procent. Överfallsvåldtäkterna är färre,<br />
enligt BRÅ 13 procent 2004.<br />
2003 klarades 40 procent av de anmälda sexualbrotten<br />
upp. Om man lägger till försök till våldtäkt sjunker siffran<br />
till 25 procent. Från 1975 till år 2003 sjönk uppklarande-<br />
procenten från 55 procent till 40 procent. Även åtalsfre-<br />
kvensen har sjunkit. Trots att fler våldtäkter anmälts är det<br />
fortfarande bara mellan 100 och 200 fall som kommer till<br />
åtal.<br />
Sju procent av alla anmälda våldtäkter leder till fällande<br />
dom. I hela landet var det år 2003 176 domar för våldtäkt<br />
mot personer över 15 år, varav 147 fällande61.<br />
Samhällets kostnader för mäns våld mot k<strong>vi</strong>nnor är myck-<br />
et stora och har av Socialstyrelsen uppskattats till mellan<br />
2,7 och 3,3 miljarder kronor.<br />
61 Statistiken är hämtad från Brå och professor Christian<br />
Diesen som sammanställer egen statistisk.
Miljöpartiets utrikes-, försvars- och<br />
säkerhetspolitik<br />
Vi lever på en planet, med begränsade resurser och det<br />
innebär att alla människor på jorden också är beroende av<br />
varandra. Ansvaret för tillståndet i världen är vårt gemen-<br />
samma ansvar. Miljöpartiet arbetar för fredlig konflikthan-<br />
tering, för nedrustning och mot kärnvapen, för god miljö,<br />
för jämställdhet och solidaritet. Solidariteten måste vara<br />
extra stark gentemot människor som drabbas av svält, fat-<br />
tigdom, konflikter och miljöförstöring över hela världen.<br />
Kampen för de mänskliga rättigheterna utgör själva basen<br />
för vår politik.<br />
Miljöpartiet tror på och står bakom FN:s målsättning om<br />
allmän och total militär avrustning. FN är en <strong>vi</strong>ktig aktör<br />
för att upprätthålla fred och säkerhet. Vi anser inte att Sve-<br />
rige ska delta i internationella insatser utan ett tydligt<br />
mandat från FN och efter beslut av Sveriges riksdag.<br />
Grunden för den svenska säkerhetspolitiken är den militä-<br />
ra alliansfriheten som i snart två hundra år har tjänat vårt<br />
land väl. Miljöpartiet tror att vapenhandeln i världen mot-<br />
verkar länders möjligheter till, inte bara avrustning, utan<br />
också utveckling. Sverige bör ersätta värnplikten med en<br />
fri<strong>vi</strong>llig värntjänst, nedrusta och på sikt upphöra med ex-<br />
port av vapen. Det svenska försvaret ska fortsätta omvand-<br />
lingen från ett invasionsförsvar till ett fredsfrämjande in-<br />
satsförsvar.<br />
Miljöpartiet har sedan i mitten av 1990-talet konsekvent<br />
dri<strong>vi</strong>t linjen i försvarsutskottet och i riksdagens försvars-<br />
beredning om en <strong>vi</strong>dgad hotbild. Detta har <strong>vi</strong> nu fått ac-<br />
ceptans för bland riksdagens samtliga sju partier. Många<br />
av de hot som det svenska samhället står inför kan inte<br />
mötas med militära medel utan måste motverkas på en<br />
lång rad andra sätt. Haverier i kärnkraftverk, oljekatastro-<br />
fer i Östersjön och havererade datasystem är exempel på<br />
nya hot mot säkerheten i den ekonomiskt rika delen av<br />
världen. Miljöförstöringen och växthuseffekten kan kom-<br />
ma att orsaka såväl konflikter som omfattande flykting-<br />
strömmar. Orsaken till konflikter och krig är ofta maktpo-<br />
litiska intressen och kamp om strategiska naturresurser<br />
som olja och gas. Grogrunden för väpnade konflikter ut-<br />
görs ofta av extrem fattigdom, utanförskap och brist på<br />
demokrati. En aktiv politik för minskat oljeberoende, glo-<br />
- 92 -<br />
bal rätt<strong>vi</strong>sa, demokratisering och en hållbar miljöpolitik är<br />
därför en politik för fred.<br />
En grön utrikespolitik betyder en aktiv och självständig<br />
utrikespolitik. Sverige ska agera för och förespråka global<br />
solidaritet och en rätt<strong>vi</strong>s världsordning. En grön utrikespo-<br />
litik prioriterar icke-våldslika, konfliktförebyggande, icke-<br />
militära medel som metod att skapa och upprätthålla fred.<br />
Miljöpartiet <strong>vi</strong>ll främja och sprida miljöhänsyn till om-<br />
världen, främja spridning av demokrati och agera för<br />
mänskliga rättigheter i hela världen.<br />
2003 antog riksdagen Politik för Global Utveckling<br />
(PGU). I den slog riksdagen fast att alla svenska politik-<br />
områden ska vara samstämmiga. Med det menar Miljöpar-<br />
tiet att Sverige inte kan ge stöd till miljöförstörande verk-<br />
samheter samtidigt som <strong>vi</strong> verkar för en hållbar utveck-<br />
ling. En grön Politik för Global Utveckling försöker se<br />
helheten. Sveriges anslag till utvecklingssamarbete och<br />
klimatbistånd bör på sikt öka till minst två procent av brut-<br />
tonationalinkomsten och Sverige ska ta globala initiativ<br />
för att få andra välbemedlade länder att göra detsamma.<br />
ABC OM MILJÖPARTIETS POLITISKA<br />
FÖRSLAG INOM UTRIKES- OCH<br />
SÄKERHETSOMRÅDET<br />
Afghanistan<br />
År 2001/02 godkände Miljöpartiet att Sverige skickande<br />
en trupp med FN-mandat till Afghanistan eftersom säker-<br />
hetsläget krävde militär insats (ISAF). Vi har varje år se-<br />
dan dess godkänt den svenska militära närvaron men varit<br />
emot att utöka den svenska militära insatsen. Den svenska<br />
styrkan verkar i en relativt lugn region med begränsad<br />
fientlig akti<strong>vi</strong>tet. Men i stora delar av Afghanistan pågår<br />
det krig där amerikanska trupper tillhörande den ameri-<br />
kanska styrkan Operation Enduring Freedom (OEF) för en<br />
intensiv krigföring. Under senare år har <strong>vi</strong> varnat för den<br />
ökande risken för sammanblandning mellan den svenska<br />
styrkan och den krigförande OEF och ISAF-styrkor. Mil-<br />
jöpartiet har även kritiserat den rådande militära strategin
och för att man saknat tydliga mål för insatsen. Vi har<br />
kritiserat att alltför stora resurser har lagts på den militära<br />
insatsen och för lite på ci<strong>vi</strong>lt bistånd.<br />
I november 2009 kom Miljöpartiet överens med Social-<br />
demokraterna om att en rödgrön regering ska genomföra<br />
en översyn av det samlade svenska engagemanget i Af-<br />
ghanistan. Översynen ska slutföras under hösten 2011 och<br />
ligga till grund för kommande riksdagsbeslut hösten 2011<br />
om en eventuell förlängning eller ett tillbakadragande av<br />
Sveriges militära insats i Afghanistan. Översynen ska även<br />
innefatta humanitärt bistånd, utvecklingssamarbete och<br />
möjligheten att öka Sveriges stöd till ci<strong>vi</strong>l säkerhet, exem-<br />
pel<strong>vi</strong>s genom ökad satsning på polisutbildning.<br />
Givet<strong>vi</strong>s ska även de militära delarna av Sveriges enga-<br />
gemang analyseras. Bland annat ska de nya strategier som<br />
började implementeras under 2009 utvärderas utifrån <strong>vi</strong>l-<br />
ken mån de medfört önskat resultat. Ska Sverige fortsätta<br />
delta i ISAF måste ci<strong>vi</strong>la afghanernas säkerhet öka. Efter<br />
genomförd översyn ska Sverige ha beredskap för två<br />
scenarier: Om den svenska truppens insats inte längre kan<br />
göra tillräcklig nytta ska ett ansvarsfull tillbakadragande<br />
inledas. Det andra scenariot är att den svenska truppens<br />
insatser kan anses uppnå sina mål och att den gör tillräck-<br />
lig nytta för utveckling och återuppbyggnad i Afghanistan<br />
i förhållande till kostnader och risker. Då ska den svenska<br />
militära insatsen kvarstå ytterligare ett par år. Oavsett <strong>vi</strong>l-<br />
ket scenario översynen kommer fram till ska humanitärt<br />
bistånd och långsiktigt utvecklingsarbete fortsätta på en<br />
långsiktig basis.<br />
Aktiv global politik för ökad rätt<strong>vi</strong>sa<br />
Om alla i världen använde lika mycket resurser som <strong>vi</strong> i<br />
Sverige skulle <strong>vi</strong> behöva tre eller fyra jordklot till. Miljö-<br />
partiet menar att grunden för en hållbar och rätt<strong>vi</strong>s utveck-<br />
ling är att jordens begränsade resurser fördelas jämnt. Ar-<br />
betet med att skapa en hållbar och rätt<strong>vi</strong>s utveckling börjar<br />
därför <strong>här</strong> hemma hos oss själva. Genom att ställa om det<br />
svenska samhället och bidra till omställning i EU i hållbar<br />
riktning minskar <strong>vi</strong> trycket på det globala resursutnyttjan-<br />
det samtidigt som ny teknik och nya lösningar utvecklas.<br />
Vi menar att fattiga länder behöver politiskt handlingsut-<br />
rymme för att kunna driva utvecklingsstrategier utifrån<br />
sina egna förutsättningar. Vårt agerande i WTO, Världs-<br />
banken med flera organisationer får inte begränsa detta<br />
handlingsutrymme. Fattiga länder behöver tillskott av re-<br />
- 93 -<br />
surser i form av kapital och kunskap för att utvecklas.<br />
Handel och privata investeringar kan tillföra detta, men<br />
även det globala biståndet behöver öka. Globala skatter<br />
kan dessutom bidra till en resursutjämning i världen.<br />
Ekonomisk tillväxt är nödvändig för att fattiga länder ska<br />
kunna ta sig ur sin fattigdom. Men global tillväxt måste<br />
bygga på hållbar grund. Tillväxt på samma resursintensiva<br />
nivå som gjort västvärlden rik, kommer att förgöra jordens<br />
ekologiska resurser och därmed dra undan mattan för en<br />
hållbar utveckling. Miljöpartiet ser ekologisk hållbarhet<br />
som en förutsättning för en ekonomiskt hållbar utveckling.<br />
Miljöpartiet stödjer Sveriges politik för global utveckling<br />
och delar uppfattningen att alla politikområden, inte bara<br />
biståndet, ska inkluderas för att Sverige på ett trovärdigt<br />
sätt ska kunna diskutera en rätt<strong>vi</strong>s och hållbar utveckling i<br />
världen. Principerna om rätt<strong>vi</strong>sa och hållbarhet måste få<br />
styra politiken. Vi menar att <strong>vi</strong> måste und<strong>vi</strong>ka att betrakta<br />
utvecklingsproblematiken som framför allt något internt i<br />
de fattiga länderna.<br />
Inte bara målkonflikter i vår egen politik behöver klarläg-<br />
gas. Den politik som har påt<strong>vi</strong>ngats länder i syd genom de<br />
krav som ställts av Världsbanken, IMF och WTO har i<br />
<strong>vi</strong>ssa fall förvärrat fattigdom och hunger. Globala institu-<br />
tioner ska arbeta för att minska fattigdom och hunger, inte<br />
tvärtom. Det som styrt den internationella politiken, inte<br />
bara den svenska, har byggt på antaganden om en utveck-<br />
ling som inte alltid har haft sin grund i verkligheten. Där-<br />
för måste politik som är direkt hungerskapande identifie-<br />
ras och de ansvariga ställas till svars.<br />
Global demokratisk utveckling<br />
Korruption är ett problem i många utvecklingsländer. I<br />
många utvecklingsländer exkluderas stora befolknings-<br />
grupper från beslutsprocessen exempel<strong>vi</strong>s på grund av<br />
kön, etnicitet, sexualitet eller funktionshinder. Köns-<br />
maktsordningen, som exkluderar k<strong>vi</strong>nnor från stora delar<br />
av samhällslivet, är ett av de allvarligaste hindren för en<br />
globalt hållbar och rätt<strong>vi</strong>s utveckling i världen. För att den<br />
fattiga människans perspektiv ska få genomslag krävs att<br />
<strong>vi</strong> arbetar aktivt för att alla indi<strong>vi</strong>der i samhället ska kunna<br />
göra sin röst hörd. <strong>Så</strong> länge svälten är utbredd kräver rät-<br />
tighetsperspektivet att <strong>vi</strong> prioriterar de mänskliga rättighe-<br />
ter som inryms i FN:s konvention om ekonomiska, sociala<br />
och kulturella rättigheter; bland annat rätten till mat.
Försvarspolitik<br />
Sedan mitten av 1990-talet har den säkerhetspolitiska situ-<br />
ationen förändrats radikalt i vår omvärld. Den hotbild som<br />
finns idag är inte i första hand av militär natur. Men trots<br />
att det inte föreligger något invasionshot mot svenskt terri-<br />
torium syftande till ockupation av hela eller delar av vårt<br />
land, så är försvaret fortfarande i sin huvudsakliga struktur<br />
utformat för ett sådant hot och militären tilldelas orimligt<br />
stora ekonomiska anslag. Vi menar att beredskapen för att<br />
möta andra icke-militära hot måste förbättras.<br />
I enlighet med FN-stadgans principer har Sverige ett an-<br />
svar för att främja internationell fred och säkerhet. Det<br />
ligger i vårt intresse att upprätthålla och utveckla bilaterala<br />
och multilaterala relationer och strukturer. Det militära<br />
försvaret måste byggas på ett sådant sätt att det är använd-<br />
bart för att hantera dagens utmaningar och hot, till exem-<br />
pel att förhindra folkmord och skilja stridande parter åt.<br />
Dessa utmaningar hanteras genom internationella insatser<br />
med FN-mandat där den militära komponenten är en<br />
mindre del av en nödvändig helhetssyn på konflikthanter-<br />
ing med huvudsakliga ci<strong>vi</strong>la, förebyggande och återupp-<br />
byggande komponenter.<br />
Miljöpartiet <strong>vi</strong>ll ha fler svenska soldater i FN-ledda freds-<br />
bevarande operationer. För internationell tjänst prioriteras<br />
markförband. Vi <strong>vi</strong>ll att Sverige agerar nationellt och in-<br />
ternationellt för att förbättra arbetet med att uppfylla FN:s<br />
resolutioner om K<strong>vi</strong>nnor, fred och säkerhet (1325) och<br />
Om sexuellt våld i konflikter (1820).<br />
Miljöpartiet har länge kritiserat det nuvarande värnplikts-<br />
systemet eftersom det inte fungerar. Allt färre gör i dag<br />
gör militärtjänst och det går inte längre att hävda att <strong>vi</strong> har<br />
en allmän värnplikt. Miljöpartiet, tillsammans med Soci-<br />
aldemokraterna och Vänsterpartiet <strong>vi</strong>ll därför ha ett mili-<br />
tärt försvar där antalet heltidsanställda yrkessoldater är<br />
fortsatt lågt. Istället bör den allra största delen av insatsor-<br />
ganisationen bemannas med fri<strong>vi</strong>lliga, kontrakterade sol-<br />
dater. Vi bedömer att detta, utöver att säkra ett inflöde av<br />
ci<strong>vi</strong>l kompetens och kunskap till försvaret, innebär mins-<br />
kade kostnader. Om den borgerliga regeringen avskaffar<br />
plikttjänstgöringen före valet 2010 kommer en rödgrön<br />
regering att genomföra en förutsättningslös översyn av det<br />
helt fri<strong>vi</strong>lliga personalförsörjningssystemet efter ett år.<br />
Vid en rödgrön valseger kommer de rödgröna partierna att<br />
spara två miljarder kronor årligen på försvarsanslagen,<br />
- 94 -<br />
som idag ligger på en nivå på runt 40 miljarder kronor per<br />
år.<br />
Miljöpartiet driver även förslaget om att tillsätta en ny<br />
luftförsvarsutredning. Den senaste luftförsvarsutredningen<br />
tillsattes för 43 år sedan och innan regering och riksdag<br />
fattar nya beslut om vårt luftförsvar eller nyanskaffning av<br />
en ny delserie JAS 39 Gripen bör behovet först utredas.<br />
Materielförsörjningen måste fortsätta att reformeras. Upp-<br />
gradering av materiel är , om det är ekonomiskt försvar-<br />
bart, att föredra framför nyanskaffning. Samutveckling ska<br />
där det är kostnadseffektivt väljas före egenutveckling.<br />
En rödgrön regering kommer även att tillsätta en ny<br />
krigsmaterielutredning efter valet 2010 vars syfte är att<br />
arbeta fram en ny lagstiftning som kan presenteras för<br />
riksdagen under mandatperioden. Framtidens regelverk för<br />
krigsmaterielexport ska formuleras så att det utesluter<br />
möjligheterna för Sverige att exportera krigsmateriel till<br />
länder som begår grova och omfattande kränkningar av de<br />
mänskliga rättigheterna. Utredningen ska bland annat prö-<br />
va möjligheten om att införa ett så kallat demokratikriteri-<br />
um i regelverket för krigsmaterielexporten. De rödgröna<br />
<strong>vi</strong>ll även utarbeta regler för import av krigsmaterial i en-<br />
lighet med samma principer som gäller för exporten.<br />
Kommunal utrikespolitik<br />
Miljöpartiet har under ett antal år dri<strong>vi</strong>t frågan om kom-<br />
munal utrikespolitik. Vi anser att det är <strong>vi</strong>ktigt att det bil-<br />
das interkommunalt samarbete kring klimatmål, rätt<strong>vi</strong>sare<br />
världshandel och mänskliga rättigheter, som komplement<br />
till den nationella utrikespolitiken. Miljöpartiet <strong>vi</strong>ll arbeta<br />
för att svenska kommuner ska kunna driva en aktiv utri-<br />
kespolitik genom internationella vänorter, globala kam-<br />
panjer och utvecklingsbistånd. I många delar av världen<br />
har den lokala arenan kommit att bli en verklig aktör för<br />
rätt<strong>vi</strong>sa, som en motkraft till de negativa aspekterna av<br />
globaliseringen.<br />
Utrikes- och säkerhetspolitik<br />
Det fantastiska förtroendekapital som Sverige skaffat sig<br />
genom att landet med tur och skicklighet lyckats hålla sig<br />
utanför krig i nästan tvåhundra år bör värnas. En aktiv<br />
svensk fredspolitik är samtidigt både internationalistisk<br />
och ideell, nationell och intressestyrd. Med alliansfrihe-<br />
ten/neutraliteten som redskap har en bild och en identitet<br />
skapats av Sverige som ett fredsland under många år. Det-
ta har utgjort en grundval för aktivt arbete i FN och andra<br />
internationella organisationer och samtidigt lagt grunden<br />
för en god ekonomisk utveckling. Vi menar att Sveriges<br />
röst i världen måste bli tydligare och mer framträdande.<br />
Sverige ska föra en aktiv och sammanhållen politik för<br />
global utveckling, med biståndsinsatser och rätt<strong>vi</strong>s handel<br />
för att bekämpa fattigdom och för att främja demokrati<br />
och mänskliga rättigheter. Allt detta är långsiktiga åtgär-<br />
der som minskar krafterna bakom våldsamma konflikter.<br />
Sverige ska också göra särskilda insatser för att motverka<br />
att våldsamma konflikter uppstår i riskområden, till exem-<br />
pel genom medling, främjande av dialog och närvaro av<br />
ci<strong>vi</strong>la observatörer.<br />
En rödgrön regering kommer att arbeta för att EU på ett<br />
bättre sätt än i dag utnyttjar sin mjuka makt och de medel<br />
som unionen har till sitt förfogande för att bli en aktör som<br />
tar det ci<strong>vi</strong>la konfliktförebyggande arbetet på allvar och<br />
som utvecklar och stärker sin kapacitet på området.<br />
REGERINGENS POLITIK UNDER MANDAT-<br />
PERIODEN<br />
Bistånd<br />
Samtidigt som nya siffror från Världsbanken <strong>vi</strong>sar att 400<br />
miljoner fler människor lever under den globala fattig-<br />
domsgränsen än vad man tidigare trott har regeringen ur-<br />
holkat det svenska biståndet. Regeringen har under man-<br />
datperioden i praktiken slopat enprocentsmålet för bistån-<br />
det. Enprocentsmålet innebär att en procent av bruttona-<br />
tionalprodukten (BNP) ska gå till bistånd. Genom att även<br />
räkna kostnader för flyktingmottagande, klimatåtgärder<br />
och skuldavskrivning som bistånd har man i praktiken<br />
minskat biståndets andel av BNP. Moderaterna som styr<br />
biståndsfrågorna i regeringen har också föreslagit att en-<br />
procentsmålet ska avskaffas och ersättas med ett golv på<br />
0,7 procent av bruttonationalprodukten.<br />
Om <strong>vi</strong> ska få en trygg värld menar Miljöpartiet att det är<br />
absolut nödvändigt att varje människa har alla grund-<br />
läggande mänskliga rättigheter tillgodosedda, såväl de<br />
ekonomiskt, sociala och kulturella, som de politiska och<br />
medborgerliga rättigheterna För att klara det behövs ett<br />
generöst bistånd <strong>vi</strong>lket regeringen inte lever upp till.<br />
- 95 -<br />
Försvar<br />
Regeringens försvarspolitik saknar en tydlig linje och man<br />
har under mandatperioden gett väldigt många olika besked<br />
om försvarets utveckling. Man har också misskött försva-<br />
rets ekonomi kraftigt. Regeringen har lagt på försvaret nya<br />
uppgifter utan att dra ifrån några samtidigt som anslagen<br />
varit i stort sätt oförändrade. När regeringen inte mäktar<br />
med att prioritera utan har ambitionen att Sverige ska ha<br />
utrustning av senaste snitt i varje vapenslag resulterar det i<br />
ett försvar som inte klarar av sina uppgifter.<br />
Sveriges politik för global utveckling<br />
År 2003 ersatte riksdagen de tidigare biståndsmålen med<br />
en ny Politik för Global Utveckling (PGU) som rättesnöre<br />
för Sveriges internationella utvecklingssamarbete. I denna<br />
nya, bredare, styrning ska alla politikerområden som in-<br />
verkar på internationellt utvecklingssamarbete dra mot<br />
samma mål: att bidra till att skapa förutsättningar för fatti-<br />
ga människor att förbättra sina levnads<strong>vi</strong>llkor. Med andra<br />
ord: All politik ska genomsyras av ett rättighetsperspektiv<br />
och de fattigas perspektiv.<br />
Miljöpartiet var mycket positiv till den inriktningen men<br />
den nuvarande regeringen har inte klarat av att förvalta<br />
denna politik. Framför allt blundar den borgerliga reger-<br />
ingen helt för vårt eget ansvar som rikt land att förändras<br />
för att ge utrymme för fattiga länder att utvecklas.<br />
VAD ANSER DE ANDRA PARTIERNA<br />
Miljöpartiet är det parti som tydligast tar ställning för glo-<br />
bal rätt<strong>vi</strong>sa, solidariskt bistånd, rätt<strong>vi</strong>s handel och en mo-<br />
dern syn på säkerhet. V och S har en betydligt mer tradi-<br />
tionell syn på säkerhet och värnar invasionsförsvaret och<br />
den allmänna värnplikten i större utsträckning. V och S<br />
delar ofta Miljöpartiets syn på behovet av ett solidariskt<br />
bistånd och mer rätt<strong>vi</strong>sa handels<strong>vi</strong>llkor. På den borgerliga<br />
sidan brukar Kristdemokraterna vara det parti som ligger<br />
närmast Miljöpartiet i att försvara biståndsmålet och glo-<br />
bal solidaritet.<br />
Riksdagsmotion 2009/10:U4 Afghanistan<br />
Rödgröna försvarsuppgörelsen: http://bit.ly/utrikes<br />
Riksdagsmotionen 2007/08:U234 Kommunal utrikespoli-<br />
tik
Riksdagsmotionen 2008/09:U322 En Grön Politik för<br />
Global Utveckling<br />
Riksdagsmotion 2008/09:U4 Lissabonfördraget<br />
Riksdagsmotion 2008/09:MJ428 EU:s fiskeripolitik<br />
BAKGRUND OCH FAKTA<br />
Världen står inför stora nya utmaningar som hotar vår<br />
gemensamma säkerhet. Hoten har bli<strong>vi</strong>t globala och de<br />
militära konflikterna runt om i världen drabbar i allt högre<br />
utsträckning ci<strong>vi</strong>la. Miljö- och klimatförändringar hotar<br />
den ekonomiska utvecklingen och drabbar dem som har<br />
det sämst värst. Globaliseringen har lett till ökat välstånd<br />
runt om i världen men samtidigt ökat skillnaderna mellan<br />
fattiga och rika.<br />
Ci<strong>vi</strong>la konflikter är den vanligaste orsaken till akuta mat-<br />
brister och bristande tillgång till mat. Upprepade matkata-<br />
strofer äger rum i Afrika söder om Sahara där närmare två<br />
tredjedelar av de drabbade länderna har slitits sönder av<br />
inbördeskrig.<br />
Antalet naturkatastrofer har mer än tredubblats sedan<br />
1970-talet. Andelen nödställda som behöver humanitär<br />
assistans på grund av naturkatastrofer uppgick 2004 till<br />
146 miljoner människor.<br />
Flyktingssituationen i Asien och Afrika är ett akut pro-<br />
blem. Enligt UNHCR uppgår antalet registrerade flykting-<br />
ar till 8,4 miljoner. Till detta tillkommer 23,7 miljoner<br />
som är internflyktingar, det <strong>vi</strong>ll säga flykting i sitt eget<br />
land. Det faktiska antalet flyktingar är dock högre efter-<br />
som mörkertalet är stort. I Afrika återfinns en stor del av<br />
världens alla internflyktingar, en fjärdedel bara i Sudan.<br />
Risken är påtaglig att hundratals miljoner afrikaner blir<br />
klimatflyktingar på grund av torka och svält under det<br />
kommande seklet. Redan <strong>vi</strong>d en uppvärmning på cirka tre<br />
grader kommer enligt många klimatmodeller stora delar av<br />
södra Afrika bli obeboeliga på grund av torka och öken-<br />
spridning.<br />
I vår omvärld pågår det ett trettiotal väpnade konflikter på<br />
fyra av våra fem kontinenter. Bara i Afrika pågår det tolv<br />
konflikter som orsakar stort lidande och nöd. När världen<br />
har fokuserat på USA:s krigföring i Irak och Afghanistan<br />
har andra konflikter hamnat i skymundan. Större fokus<br />
- 96 -<br />
kommer att behöva riktas på dessa mindre kända konflik-<br />
ter som i det tysta bidrar till ett ofantligt lidande.<br />
Utvecklingen söder om Sahara hotas av en HIV/AIDS-<br />
epidemi som fortsätter öka i en alarmerande takt. Enligt<br />
WHO dödar AIDS, Malaria och TBC, samt de mindre<br />
sjukdomarna Chagas sjukdom, Sömnsjuka och Kala Azar<br />
cirka 14 miljoner människor årligen62. De drabbade finns<br />
huvudsakligen i fattiga länder. Dessa sjukdomar, som<br />
skördar fler offer globalt än trafikolyckor, svält och terro-<br />
rism tillsammans, kan utrotas om <strong>vi</strong>ljan och resurserna<br />
finns.<br />
62 WHO:s "World Health Report"
Miljöpartiets EU-politik<br />
Miljöpartiet är ett EU-kritiskt parti som <strong>vi</strong>ll påverka<br />
politiken både i EU och i Sverige och göra både EU<br />
och Sverige grönare.<br />
Miljöpartiet arbetar aktivt för att EU ska få en bättre<br />
kemikaliepolitik. Vi arbetar även för bättre mat och<br />
hälsa, ett bättre djurskydd och ett hållbart fiske, i EU:s<br />
vatten men även i världshaven där EU:s subventionera-<br />
de fiskeflotta bidrar till att tömma världshaven på fisk.<br />
Miljöpartiet <strong>vi</strong>ll att Sverige även i fortsättningen ska<br />
stå fritt från EMU. EU bör endast få fatta överstatliga<br />
majoritetsbeslut för att minska gränsöverskridande<br />
miljö- och klimatproblem, för att skydda hotade arter<br />
och biotoper, samt för att stärka mänskliga rättigheter.<br />
Miljöpartiet är kritiskt till maktkoncentrationen i EU.<br />
Vi <strong>vi</strong>ll stärka demokratin genom att flytta tillbaka makt<br />
till medlemsländerna och vanliga medborgare. EU ska<br />
inte heller militariseras och Miljöpartiet motsätter sig<br />
skapandet av en EU-armé. Däremot har Miljöpartiet<br />
länge dri<strong>vi</strong>t frågan om att EU måste inrätta en ci<strong>vi</strong>l<br />
fredskår. Signaler inifrån EU <strong>vi</strong>sar att arbetet med en<br />
ci<strong>vi</strong>l fredskår kan börja ta fart inom kort.<br />
Grönt arbete i EU för klimat och miljö<br />
För att möta klimathotet har EU antagit målsättningar<br />
för att minska koldioxidutsläppen med 20 procent, och<br />
30 procent om ett internationellt avtal sluts, till 2020.<br />
Dessa mål är dock långt ifrån tillräckliga. Miljöpartiet<br />
anser att EU-länderna ska leva upp till sitt internatio-<br />
nella ansvar att begränsa klimatkrisen. Därför behöver<br />
man minska utsläppen med minst 40 procent inom EU<br />
samt lika mycket utanför EU, till 2020. Det krävs kraf-<br />
tiga åtgärder för framtiden. Våra samlade utsläpp av<br />
växthusgaser måste minska dramatiskt. Det måste ske<br />
en gigantisk omställning av samhället vad gäller kon-<br />
sumtion, bostäder, transporter och energi. Hittills har<br />
EU inte gjort tillräckligt i det konkreta klimatarbetet.<br />
Jordbrukspolitiken slukar cirka 45 procent av EU:s<br />
budget och bygger i stor utsträckning på mål som for-<br />
mulerades på 1950-talet. Politiken är kostsam och<br />
omodern och bidrar inte till en grön omställning. Poli-<br />
tiken slår dessutom ut jordbruksproduktionen i fattiga<br />
länder.<br />
- 97-<br />
<strong>Så</strong> <strong>här</strong> <strong>tycker</strong> <strong>vi</strong> version 1.0<br />
Miljöpartiet anser att EU:s fiskepolitik måste förändras<br />
i grunden så att fisket anpassas till arternas och ekosys-<br />
temens fortlevnad. Enskilda länder i EU måste få rätt<br />
att införa fiskestopp eller ha lägre kvoter av tillåten<br />
fångst än de EU fastställer.<br />
Beslut om regler för livsmedel, till exempel tillsatser i<br />
mat, ska utgå från att miljö och hälsa främjas. Kvalite-<br />
ten på mat ska utgå från ett främjande av ekologisk<br />
produktion, hälsan och medlemsstaterna ska ha rätt att<br />
ställa högre kvalitetskrav än de EU beslutar om. Det är<br />
ett problem att EU:s medlemsländer i princip inte har<br />
rätt att förbjuda varor som ett annat land <strong>vi</strong>ll tillåta. Det<br />
gör det svårare för länder att gå före och driva på ut-<br />
vecklingen. Vi <strong>vi</strong>ll att enskilda länder ska ha rätt att<br />
ställa högre krav på kvaliteten ur miljö- och hälsosyn-<br />
punkt än de EU beslutar om. Tillsatser som är skadliga,<br />
eller bedöms som tveksamma ur miljö- och hälsosyn-<br />
punkt, samt genetiskt modifierade organismer (GMO)<br />
ska inte få användas, helt i enlighet med försiktighets-<br />
principen.<br />
EU:s budget omfattar mer än 1 000 miljarder kronor<br />
årligen. Vi kräver att EU:s budget klimatsäkras; medel<br />
får inte gå till åtgärder som förvärrar klimatproblemen.<br />
De ekonomiska stöden till jordbruket, strukturfonder,<br />
sammanhållningsfonden och olika regionalpolitiska<br />
stöd måste minska rejält, dels för att de inte är sam-<br />
hällseffektiva och dels för att de ofta går till invester-<br />
ingar som motverkar en aktiv klimatpolitik. Ett krav är<br />
givet<strong>vi</strong>s att EU:s totala budget ska minska. Miljöpartiet<br />
kommer att fortsätta arbeta för att oegentligheter, be-<br />
drägerier och korruption i EU ska upphöra.<br />
Mänskliga rättigheter och medmänsk-<br />
lighet<br />
Europa har genom historien sargats av krig och kon-<br />
flikter. Detta måste ersättas med samarbete och kon-<br />
fliktlösning. En av EU:s prioriterade uppgifter måste<br />
vara att garantera alla människors grundläggande rät-<br />
tigheter. Idag finns dock stora problem i många med-<br />
lemsländer. Italien tar fingeravtryck på romer, Wars-<br />
zawa förbjuder homosexuella att demonstrera och Lett-<br />
land diskriminerar sin ryska minoritet. Mänskliga rät-<br />
tigheter kan inte vara en lyxvara, de måste vara grun-
den som ett samhälle bygger på, såväl i Sverige och i<br />
EU, som på global nivå.<br />
Miljöpartiet ser positivt på en ut<strong>vi</strong>dgning av EU till att<br />
omfatta fler länder, inte minst Turkiet. Länderna måste<br />
givet<strong>vi</strong>s uppfylla de krav som ställs på demokrati och<br />
mänskliga rättigheter. Samtidigt måste EU decentrali-<br />
seras, detaljstyrningen måste minska och EU måste<br />
istället fokusera på de <strong>vi</strong>ktiga globala frågorna. Vi <strong>vi</strong>ll<br />
försöka riva ner de murar EU bygger mot resten av<br />
världen.<br />
Miljöpartiet <strong>vi</strong>ll motverka det kontroll-<br />
samhälle som breder ut sig i EU.<br />
Den nya informationsteknologin för med sig fantastis-<br />
ka möjligheter, men den möjliggör också införandet av<br />
ett övervakningssamhälle där enskilda människors rät-<br />
tigheter sätts på undantag. Miljöpartiet kommer att<br />
kämpa för den personliga integriteten både i Sverige<br />
och EU.<br />
Miljöpartiet <strong>vi</strong>ll med kraft motverka människohan-<br />
del/trafficking. Vi menar att den svenska sexköpslag-<br />
stiftningen har varit framgångsrik, och <strong>vi</strong> kommer att<br />
arbeta för att sprida information om denna i EU och i<br />
EU-länderna.<br />
Miljöpartiet <strong>vi</strong>ll införa ett jämställdhetsperspektiv i all<br />
lagstiftning på EU-nivå. EU är i dag fortfarande tyngt<br />
av män på de flesta <strong>vi</strong>ktiga poster och det krävs att<br />
jämställdhetsanalyser genomförs i EU-byråkratin för<br />
att råda bot på mansdominansen. Rätten till fri abort är<br />
<strong>vi</strong>ktig. Miljöpartiet <strong>vi</strong>ll därför att den ska föras in i<br />
EU:s rättighetsstadga.<br />
Motverka EU:s demokratiska underskott<br />
Miljöpartiet anser att ju längre bort besluten fattas,<br />
desto <strong>vi</strong>ktigare är det att beslutsprocesserna är öppna<br />
och lättbegripliga och att beslutsfattarna är representa-<br />
tiva för väljarna. EU är inte en väl fungerande demo-<br />
krati idag. Vi anser att öppenheten ska öka i EU-<br />
byråkratin och möjligheten att få tillgång till handlingar<br />
måste utökas. Offentlighetsprincip och meddelarskydd<br />
enligt den kraftfulla svenska modellen bör införas i EU.<br />
Viktigt är också att man ska ha tillgång till handlingar-<br />
na på sitt eget språk, annars spelar det ingen roll <strong>vi</strong>lka<br />
regler för öppenhet som gäller. Miljöpartiet <strong>vi</strong>ll öka det<br />
- 98 -<br />
folkliga inflytandet genom att förenkla beslutsproces-<br />
serna. Vi <strong>vi</strong>ll att folkvalda organ, framför allt de natio-<br />
nella parlamenten, ska få mer makt i EU.<br />
Lissabonfördraget trädde i kraft den 1 december 2009.<br />
Det nya fördraget ger EU mer makt inom ett 60-tal nya<br />
politiska områden. Det innebär att EU nu bland annat<br />
har både en president och en utrikesminister och att<br />
små medlemsländer - som Sverige, fått mindre politiskt<br />
inflytande i ministerrådet. Lissabonfördraget ökar tak-<br />
ten på EU:s militarisering och innebär strängare asyl-<br />
regler som befäster EU som en fästning mot övriga<br />
världen. Samtidigt har förbättringar på miljö- och kli-<br />
matområdet i princip totalt utebli<strong>vi</strong>t. Miljöpartiet har<br />
därför varit emot Lissabonfördraget och krävt att en<br />
folkomröstning ska hållas om det.<br />
Miljöpartiet anser att den svenska folkomröstningen<br />
om EMU 2003 ska respekteras. Vi förespråkar att Sve-<br />
rige ska stå fritt från EMU och inte införa euro. De<br />
rödgröna partierna har enats om att det inte ska hållas<br />
någon ny folkomröstning om EMU under nästa man-<br />
datperiod.<br />
Det är uppenbart att den svenska modellen med kollek-<br />
tivavtal får allt svårare att passa in i EU:s övergripande<br />
krav på fri rörlighet för tjänster. Frågan ställdes på sin<br />
spets i den uppmärksammade Laval-domen december<br />
2007. Det stod då klart att rätten att <strong>vi</strong>dta fackliga rät-<br />
tigheter kan underkastas <strong>vi</strong>ssa begränsningar, såsom<br />
EU:s krav på fri rörlighet för tjänster. Miljöpartiet an-<br />
ser att utländska företag som verkar i Sverige ska följa<br />
samma regler som svenska företag. Vi kan inte accep-<br />
tera social dumpning och fördraget måste därför omar-<br />
betas i enlighet med detta.
REGERINGENS POLITIK<br />
EU-politiken<br />
Regeringen Reinfeldt säger sig stå för ett starkt interna-<br />
tionellt ledarskap på EU-nivå, speciellt i klimatfrågan.<br />
Den nuvarande regeringen har talat mycket om vad de<br />
kallar ett smalare men vassare EU, men den har inte<br />
gjort något i praktiken. I stället har de aktivt medverkat<br />
till ett EU som bli<strong>vi</strong>t fetare och bredare. Men ett starkt<br />
ledarskap förutsätter att man går före och <strong>vi</strong>sar vägen<br />
<strong>vi</strong>lket den borgerliga regeringen inte gör. I de stora<br />
frågorna så driver regeringen sällan en egen linje utan<br />
nöjer sig med att lyssna in de stora EU-länderna. Under<br />
2008 röstade till exempel Sverige endast nej två gånger<br />
i ministerrådet.<br />
- 99 -<br />
ANDRA PARTIERS POLITIK<br />
Vänsterpartiet har i likhet med Miljöpartiet krävt en<br />
folkomröstning om Lissabonfördraget. Alla andra par-<br />
tier har dock varit motståndare till det.<br />
Folkpartiet och Kristdemokraterna har båda tagit ställ-<br />
ning för en ny folkomröstning om EMU redan under<br />
nästa mandatperiod.<br />
LÄS MER<br />
Partistyrelsens rapport om Lissabonfördraget<br />
http://mp.se/files/149300-149399/file_149368.pdf<br />
Miljöpartiets valplattform inför EUparlamentsvalet<br />
2009:<br />
http://www.mp.se/templates/Mct_78.aspx?av<br />
dnr=88&number=161602
Miljöpartiets migrations- och asylpolitik<br />
Miljöpartiet de gröna har en <strong>vi</strong>sion om fri migration och<br />
anser att alla människor har samma rätt till vår gemen-<br />
samma jord oavsett var de är födda. Vi <strong>vi</strong>ll främja en värld<br />
med ökad rörlighet och öppna gränser. Vi <strong>vi</strong>ll att det ska<br />
finnas fler sätt för människor att ta sig till Sverige, samti-<br />
digt som <strong>vi</strong> <strong>vi</strong>ll stärka asylrätten som under åren urholkats.<br />
Alla människor som t<strong>vi</strong>ngas fly på grund av sin religiösa<br />
tillhörighet, etnicitet, , sexuella läggning, funktionshinder<br />
eller kön ska ges skydd i Sverige i enlighet med FN:s Ge-<br />
nèvekonvention. Personer som riskerar tortyr eller döds-<br />
straff i sitt hemland eller inte kan få vård måste få stanna<br />
<strong>här</strong>. Klimatflyktingar är den största flyktinggruppen i<br />
världen, och människor som flyr till följd av naturkatastro-<br />
fer måste ges en möjlighet att starta upp på nytt .<br />
Fattigdom och svält t<strong>vi</strong>ngar människor att lämna sina fa-<br />
miljer, sin hemtrakt och sitt land för att söka sig bättre<br />
förhållanden på andra ställen.<br />
Miljöpartiet bejakar arbetskraftsinvandring. Vi menar att<br />
det berikar de länder som tar emot människor genom att<br />
nya idéer, kunskaper och erfarenheter sprids. Men arbets-<br />
kraftsinvandrare kan också ge mycket tillbaka till sina<br />
ursprungsländer i form av erfarenhet, kunskap, kontakter<br />
och pengar.<br />
Den svenska regeringen har tillsammans med länder i EU<br />
byggt en mur runt unionen. Detta har resulterat och resul-<br />
terar i att hundratals människor riskerar att dö när de för-<br />
söker ta sig in i EU. Vi menar att EU:s migrationspolitik<br />
måste förändras och göras mer human.<br />
Alla migranter omfattas av de mänskliga rättigheterna.<br />
Familjeåterförening är en av dessa. I EU-länderna, liksom<br />
i Sverige, pågår en diskussion om att begränsa denna rätt<br />
genom att ställa orimliga krav på de migranter som <strong>vi</strong>ll<br />
återförenas med sina familjer. Vi motsätter oss den ut-<br />
vecklingen.<br />
- 100 -<br />
ABC OM MILJÖPARTIETS<br />
MIGRATIONSPOLITIK<br />
Amnesti<br />
Se regularisering.<br />
Apatiska flyktingbarn<br />
Barn med svåra uppgivenhetssymptom hotas av ut<strong>vi</strong>sning,<br />
<strong>vi</strong>lket gör att de får ännu svårare att klara livet. Flera är i<br />
sista stadiet, det <strong>vi</strong>ll säga apatiska, sondmatade och som<br />
bara andas. Miljöpartiet har påtalat behovet av att ändra<br />
praxis för regeringen men regeringen har hittills vägrat.<br />
Migrationsverket tolkar dagens lagstiftning på ett annat<br />
sätt än den intention <strong>vi</strong> lagstiftare hade förra mandatperio-<br />
den när lagen förtydligades. Det är uppenbart för alla,<br />
utom regeringen, attförtydliganden måste till så att praxis<br />
ändras.<br />
Hur apatiska flyktingbarn hanteras i dag stämmer illa med<br />
lagstiftarens intentioner. Det var inte meningen att be-<br />
dömningarna av humanitära skäl skulle bli hårdare än i<br />
den gamla lagen, ändå har det bli<strong>vi</strong>t så.<br />
Barnkonventionen<br />
Miljöpartiet <strong>vi</strong>ll införliva barnkonventionen i svensk lag.<br />
Barnen ska komma i främsta rummet och få sin rätt att<br />
utvecklas tillgodosedd. Trots att Sverige skri<strong>vi</strong>t under<br />
FN:s barnkonvention och därmed förbundit oss att sätta<br />
barnens bästa i främsta rummet tas barns asylskäl ofta inte<br />
på allvar. Om barnkonventionen blir svensk lag kan de<br />
asylsökande hän<strong>vi</strong>sa till den i prövningen.<br />
Ensamkommande barn<br />
Alldeles för få kommuner tar emot ensamkommande barn.<br />
Barnen blir därför kvar i transitboenden i ankomstkom-<br />
munen istället för att slussas <strong>vi</strong>dare till mottagarkommu-<br />
ner. Vi anser att det är nödvändigt att ensamkommande<br />
barn, som ofta haft en lång och svår flykt bakom sig med<br />
traumatiska upplevelser, får en god start <strong>här</strong>. Kommuner<br />
ska inte kunna neka att ta emot ensamkommande barn.
Anhöriginvandring<br />
Vi <strong>vi</strong>ll inte ha en restriktivare tolkning av <strong>vi</strong>lka som får<br />
anhöriginvandra och försörjningskrav för att ta hit anhöri-<br />
ga. Det är <strong>vi</strong>ktigt att kunna ta hit nära och kära, då det<br />
förbättrar integrationsmöjligheterna. Vi <strong>vi</strong>ll också <strong>vi</strong>dga<br />
begreppet anhöriginvandring, så det inte är så starktkopp-<br />
lat till kärnfamiljen.<br />
Generösare <strong>vi</strong>sering<br />
I dagsläget är det snudd på omöjligt att ta sig in i EU på<br />
laglig väg. Först ska personen ha ett pass <strong>vi</strong>lket inte är så<br />
lätt att få om man är förföljd av myndigheterna och i de<br />
flesta fall behövs också <strong>vi</strong>sum. Visum ges inte för att söka<br />
asyl. Vi menar att praxis för att ge <strong>vi</strong>sum måste lättas upp<br />
så att fler människor kan söka asyl på laglig väg. Miljö-<br />
partiet <strong>vi</strong>ll att det ska vara generösa regler för <strong>vi</strong>sering för<br />
kortare besök och för att söka asyl i Sverige.<br />
Ingen människa är illegal<br />
Miljöpartiet anseratt ingen människa är illegal, särskilt<br />
inte om hon/han är på flykt. Vi har länge krävt en radika-<br />
lare och mer human asylpolitik. Vi <strong>vi</strong>ll riva de murar som<br />
EU och regeringen bygger kring EU.<br />
Handläggningstiderna<br />
Handläggningstiderna på Migrationsverket måste förkor-<br />
tas. Väntan på uppehållstillstånd är ofta både plågsam och<br />
nedbrytande, och bör därför hållas så kort som möjligt.<br />
Grundregeln bör vara att man har rätt till besked inom sex<br />
månader.Den som inte har fått ett slutgiltigt beslut efter<br />
tolv månader bör ges permanent uppehållstillstånd auto-<br />
matiskt.<br />
Humanitärt <strong>vi</strong>sum<br />
Vi <strong>vi</strong>ll införa humanitärt <strong>vi</strong>sum. Asylsökande ska inte be-<br />
höver vänta på en fullständig asylprocess om personen<br />
lever under grava hot mot sitt liv och sin säkerhet.<br />
Regularisering (tillfällig amnesti) för<br />
papperslösa<br />
Idag finns det mer än 3 000 papperslösa personer i Sverige<br />
som inte har laglig rätt att <strong>vi</strong>stas i landet. Många bor i Sve-<br />
rige sedan lång tid tillbaka. De flesta arbetar och bidrar<br />
därmed till vår samhällsekonomi. En hel del försöker hålla<br />
sig undan myndigheterna och arbetar svart. Det är både<br />
- 101 -<br />
inhumant och ett slöseri med resurser att inte ge de pap-<br />
perslösa en möjlighet att fortsätta att bidra till vårt samhäl-<br />
le. Vi <strong>vi</strong>ll därför genomföra en regularisering, det <strong>vi</strong>ll säga<br />
en tillfällig amnesti.<br />
Regulariseringen ska gälla för alla dem som fått ett av<strong>vi</strong>s-<br />
ningsbeslut enligt den tidigare utlänningslagstiftningen,<br />
och som fortfarande befinner sig i landet. Personen ska<br />
inte ha begått grova brott under <strong>vi</strong>stelsen i Sverige och ska<br />
på ett hjälpligt sätt kunna <strong>vi</strong>sa sin identitet.<br />
Verkställighet <strong>vi</strong>d ut<strong>vi</strong>snings- eller<br />
av<strong>vi</strong>sningsbeslut<br />
Ingen del av den svenska asylprocessen är så inhuman<br />
som den del där ett ut<strong>vi</strong>snings- eller av<strong>vi</strong>sningsbeslut ska<br />
verkställas. Många gånger sker ett otal försök att verkstäl-<br />
la ett beslut, utan att det angivna mottagarlandet ens <strong>vi</strong>ll<br />
befatta sig med människan i fråga. Systemet är dessutom<br />
oerhört kostsamt och administrativt svåröverskådligt. Vi<br />
anser att det ska finnas ett tak för antal gånger som försök<br />
att ut<strong>vi</strong>sa människor ska kunna ske.<br />
Alla ut<strong>vi</strong>sningar ska ske på ett värdigt sätt. Vi godtar inte<br />
chartrade plan där resenärerna ges lugnande medel för att<br />
kunna genomföra transporterna.<br />
Vård till papperslösa<br />
FN:s särskilda rapportör för rätten till hälsa har riktat kri-<br />
tik mot Sverige. Han har uppmärksammat den situation<br />
som i dag råder i Sverige för papperslösa och asylsökande.<br />
Han påpekar bland annat att mänskliga rättigheter inte är<br />
förknippat med medborgarskap. Han sa <strong>vi</strong>d en hearing i<br />
riksdagen om vård till papperslösa: "Vi vet alla att pap-<br />
perslösa är bland de mest sårbara i Sverige. De är precis<br />
den sorts missgynnade grupp som de mänskliga rättighe-<br />
terna är till för att försvara. Vi förväntar oss av diktaturer<br />
att de ska bete sig illa. När demokratier gör det är det där-<br />
för ofta svårare att se."<br />
Miljöpartiet menar att regeringen har överlåtit till hälso-<br />
och sjukvården att ta ansvar för migrationspolitiken. Pap-<br />
perslösa måste få en laglig rätt till sjukvård. På grund av<br />
den oenighet som finns i regeringen förhalas papperslösas<br />
rätt till vård. Detta gör att papperslösa personer, oftast<br />
med begränsade ekonomiska resurser, marginaliserade och<br />
utsatta, inte har råd att söka vård och kan nekas sjukvård<br />
om de inte kan betala. Detta är inte förenligt med humani-
tära krav, utan Miljöpartiet anser att alla asylsökande och<br />
papperslösa, ska ha rätt till hälso- och sjukvård samt tand-<br />
vård.<br />
Regeringen har <strong>vi</strong>d upprepade tillfällen sagt att de ska<br />
återkomma med en utredning om vård för papperslösa. I<br />
april 2009 sa socialminister Göran Hägglund att utred-<br />
ningsdirektiv var på gång, men ännu har inget hänt. Mil-<br />
jöpartiet har upprepade gånger krävt att regeringen måste<br />
agera för att ge papperslösa rätt till sjukvård i enlighet<br />
med principen om människors lika värde och allas rätt till<br />
vård utifrån behov.<br />
Socialstyrelsen har krävt att regeringen ska utreda frågan.<br />
Flera landsting har redan bestämt sig för att ge subventio-<br />
ner till akutsjukvård och annan nödvändig sjukvård för de<br />
papperslösa. Men olika regler gäller i olika landsting. För<br />
ett år sedan hade knappt hälften fattat beslut om rätten till<br />
vård även för papperslösa<br />
Ändrade regler och praxis i EU- och<br />
Schengensamarbetet<br />
Vi menar att praxis i EU- och i Schengensamarbetet rim-<br />
mar illa med internationell folkrätt och att praxis därför<br />
måste ändras så att utomeuropeiska flyktingar ges möj-<br />
lighet att söka skydd innanför Schengen.<br />
Enligt Dublinkonventionen ska asylskäl prövas i det första<br />
EU-land som en flykting kommer till. Vi menar att Dub-<br />
linkonventionen inte fungerar och att den därför bör upp-<br />
höra att gälla. Den skapar en oproportionerlig börda på<br />
<strong>vi</strong>ssa länder samtidigt som andra lätt kan und<strong>vi</strong>ka in-<br />
strömningen av asylsökande. Vi anser att det är det land<br />
som är indi<strong>vi</strong>dens slutliga mål som ska pröva asylansökan.<br />
Vi <strong>vi</strong>ll ta bort transportörsansvaret, som t<strong>vi</strong>ngar personal i<br />
privata företag att kontrollera att de som reser in till EU<br />
har korrekta handlingar för att inte få böter. Myndighets-<br />
utövning ska bara utövas av myndigheter.<br />
Människor som inte begått brott ska inte hållas i fängelse-<br />
liknande förvar. Nya EU-regler gör att migranter som fått<br />
avslag på sina ansökningar kan hållas ända upp till 18 må-<br />
nader i förvar. Detta är helt orimligt. Att låta människor<br />
sitta i förvar är, förutom ett stort lidande och ekonomiskt<br />
avbräck för den enskilda, en ren förlust för samhället.<br />
- 102 -<br />
REGERINGENS POLITIK UNDER<br />
MANDATPERIODEN<br />
Regeringen har sedan valet 2006 bedri<strong>vi</strong>t en alltmer re-<br />
striktiv asylpolitik. Antalet av<strong>vi</strong>sningar av flyktingar har<br />
ökat. Utlänningslagen har tolkats allt mer restriktivt och<br />
många asylsökande har kommit i kläm. Den mer restrikti-<br />
va tillämpningen av begreppet väpnad konflikt har på ett<br />
effektivt, men anser <strong>vi</strong>, felaktigt stoppat den tillfälliga<br />
ökningen av asylsökande från Irak.<br />
Migrationsminister Tobias Billström har uttalat sig kritiskt<br />
mot papperslösa och hävdat att människor ”väljer” att<br />
gömma sig. Billström har även avfärdat internationell kri-<br />
tik mot att Sverige bryter mot grundläggande mänskliga<br />
rättigheter genom att neka papperslösa vård. Sverige har<br />
ett av EU:s mest restriktiva regelverk när det gäller till-<br />
gång till vård för asylsökande och gömda flyktingar. Den<br />
nu gällande lagen från 1 juli 2008, innebär att endast akut<br />
sjukvård ska ges till asylsökande. De gömda eller av<strong>vi</strong>sade<br />
flyktingarna och de papperslösa nämns inte alls.<br />
Miljöpartiet har tillsammans med regeringen dri<strong>vi</strong>t igenom<br />
en lag om arbetskraftsinvandring, <strong>vi</strong>lket öppnar upp för<br />
fler lagliga vägar att ta sig till Sverige. Den nya lagstift-<br />
ningen innebära också att asylsökande som har arbete och<br />
fått av<strong>vi</strong>sningsbeslut kommer att kunna söka arbetstill-<br />
stånd direkt i Sverige utan att först behöva återvända till<br />
sitt hemland. På det sättet har ytterligare en möjlighet att<br />
få stanna i Sverige öppnats.<br />
Andra partiers politik<br />
Socialdemokraterna är negativa till arbetskraftsinvandring<br />
och <strong>vi</strong>ll ställa hårdare krav på flyktingar, exempel<strong>vi</strong>s ge-<br />
nom att göra inskränkningar i rätten till eget boende<br />
(EBO) som Miljöpartiet var med och drev igenom. De <strong>vi</strong>ll<br />
inte att asylsökande ska kunna bestämma själva var de <strong>vi</strong>ll<br />
bo, utan att de ska tvångsplaceras ut i olika kommuner.<br />
Socialdemokraterna <strong>vi</strong>ll i princip ställa lika hårda krav på<br />
flyktingar och invandrare som Folkpartiet och Moderater-<br />
na.<br />
Vänsterpartiet delar i stort sett vår syn när det gäller <strong>vi</strong>ll-<br />
kor för flyktingar, men är negativa till att öppna upp för<br />
arbetskraftsinvandring.<br />
Moderaterna motsatte sig som enda parti den tillfälliga<br />
lagen som innebar en rätt till ny prövning av asylskäl i
samband med införandet av migrationsdomstolar. Modera-<br />
terna anser att flyktingar ska betala uppkomna rättegångs-<br />
kostnader om de fått avslag. Regeringen har även föresla-<br />
git ett försörjningskrav för anhöriginvandring, <strong>vi</strong>lket skul-<br />
le splittra familjer under många år och motverka integra-<br />
tion.<br />
Folkpartiet har historiskt sett haft en human och liberal<br />
syn på invandring, men har under de senaste tio åren inta-<br />
git en betydligt strängare syn på migrationspolitiken. I sitt<br />
integrationsprogram skriver de nu att man med kraft måste<br />
bekämpa missbruket av gästfriheten. Det går att samman-<br />
fatta deras syn som att flyktingar ska få komma hit och<br />
stanna, men att det därefter ska ställas hårda krav på denna<br />
grupp och andra som får uppehållstillstånd på att lära sig<br />
svenska, inte göra sig skyldig till kriminalitet och snabbt<br />
bli självförsörjande.<br />
- Invandringen kostar<br />
- MP: Ja, men det är värt det. Vi får en allt högre andel<br />
äldre i befolkningen samtidigt som det finns allt färre per-<br />
soner i arbetsför ålder. Ökad migration till Sverige är där-<br />
för en förutsättning för att trygga Sveriges framtida väl-<br />
färd. Människor som flyr är driftiga personer som kan<br />
bidra mycket till Sverige både ekonomiskt, socialt och<br />
kulturellt.<br />
Människor som kommer hit är resurser, inte problem. Det<br />
är dessutom dyrare att exempel<strong>vi</strong>s inte ge papperslösa<br />
vård än att ge dem vård. Genom förebyggande vård und-<br />
<strong>vi</strong>ks akut sjukvård som är betydligt mer kostsam.<br />
Dessutom hjälper <strong>vi</strong> människor att få ett bättre liv. Det är<br />
också värdefullt.<br />
- Nu finns det ju en rättssäker prövning för flyktingar, det<br />
räcker väl?<br />
- MP: I och med förändringen av Utlänningslagen har<br />
asylprocessen absolut bli<strong>vi</strong>t mer rättssäker, men inte mer<br />
generös. Tolkningarna av utlänningslagen är alltmer strik-<br />
ta och det krävs en översyn av lagen för att förhindra att<br />
Sverige skickar tillbaka människor till krigs<strong>här</strong>dade län-<br />
der. Det räcker med att Sverige har bli<strong>vi</strong>t prickade flest<br />
gånger i världen (12) för att ha brutit mot FN:s Tortyrkon-<br />
vention.<br />
- 103 -<br />
- I och med arbetskraftsinvandringslagen finns det ju fler<br />
sätt migrera till Sverige, då behövs väl inte en stärkt asyl-<br />
rätt?”<br />
- MP: För oss är det en självklarhet att alla människor ska<br />
vara fria att leva och verka var som helst i världen, oavsett<br />
var de är födda – att röra sig fritt över gränser ska inte vara<br />
förbehållet medborgare i EU. Tyvärr är <strong>vi</strong> ensamma i riks-<br />
dagen om att vara konsekventa med denna hållning. Väns-<br />
tern <strong>vi</strong>ll värna asylrätten, men inte ha arbetskraftsinvand-<br />
ring och högern resonerar tvärtom. Vi <strong>tycker</strong> inte att nå-<br />
gon av dessa inställningar är tillräckliga, utan <strong>vi</strong>ll se en<br />
stärkt asylrätt och en regularisering av papperslösa, samti-<br />
digt som det ska finnas flera lagliga sätt att migrera till<br />
Sverige.<br />
LÄS MER<br />
Läs riksdagsmotionen Migration i EU från 08/09<br />
http://mp.se/templates/Mct_78.aspx?avdnr=12575&numb<br />
er=157305<br />
Motion med anledning av skrivelse 2008/09:34 Migration<br />
och asylpolitik<br />
http://mp.se/templates/Mct_78.aspx?avdnr=89&number=1<br />
58510<br />
Läs riksdagsmotionen Polisens ingripande mot flyktingar<br />
som lever gömda från 08/09<br />
http://mp.se/templates/Mct_78.aspx?avdnr=12479&numb<br />
er=119360<br />
Läs riksdagsmotionen Översynen av utlänningslagstift-<br />
ningen från 08/09<br />
http://mp.se/templates/Mct_78.aspx?avdnr=13526&numb<br />
er=156766<br />
BAKGRUND OCH FAKTA<br />
I dag t<strong>vi</strong>ngas människor fly från många olika delar av<br />
världen, till exempel Somalia, Afghanistan och Irak. Inte<br />
bara förtryckande regimer och förföljelse är stora problem,<br />
utan många t<strong>vi</strong>ngas fly från krigs<strong>här</strong>jade länder.<br />
För en flykting är det omöjligt att söka asyl direkt på<br />
svenska ambassaden i hemlandet och praktiskt taget omöj-<br />
ligt att få <strong>vi</strong>sum. En flykt med hjälp av flyktingsmugglare<br />
är därför oftast den enda vägen att ta sig in i EU. Det bästa<br />
sättet att bekämpa smugglarnas nätverk är att begränsa<br />
deras marknad och de smugglades beroendeställning till<br />
densamma. Regulariseringar/amnestier i kombination med
lagliga vägar för migration samt utvecklingshjälp till<br />
hemlandet är några metoder för att slå sönder marknaden<br />
för flyktingsmugglare.<br />
En ny stor grupp som t<strong>vi</strong>ngas flytta tillsammans med sina<br />
familjer är de som flyr på grund av miljö- och naturkata-<br />
strofer. Klimatförändringar som leder till höjda havsnivå-<br />
er, kusterosion, ökenspridning, kollapsande ekosystem,<br />
vattenföroreningar samt ökat antal stormar och översväm-<br />
ningar gör att människor kan inte längre bo kvar på sina<br />
hemorter. I <strong>vi</strong>ssa fall riskerar hela nationer att förs<strong>vi</strong>nna<br />
under vatten. Hittills används ordet flykting endast för<br />
dem som flyr någon form av förföljelse i hemlandet. Detta<br />
är ett gammaldags sätt att se på flyktingar. Flyktingsbe-<br />
greppet behöver moderniseras så att också klimatflykting-<br />
arna omfattas av flyktingbegreppet i Genèvekonventionen.<br />
Internationella regler<br />
Inom Förenta Nationerna (FN) har ett flertal dokument<br />
tagits fram för att tillförsäkra människor grundläggande<br />
mänskliga fri- och rättigheter. Det handlar bland annat om<br />
konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter,<br />
konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rät-<br />
tigheter (EKOSOC), konventionen mot tortyr och annan<br />
grym och omänsklig eller förnedrande behandling och<br />
bestraffning (tortyrkonventionen) och barnkonventionen.<br />
Sverige har tillträtt och ratificerat dessa konventioner och<br />
har i varierande grad införlivat dem i svensk rätt.<br />
I Europa har det inom ramen för den alleuropeiska samar-<br />
betsorganisationen Europarådet tagits fram dokument som<br />
stärker den enskildes rättigheter i förhållande till stater.<br />
Europakonventionen om grundläggande mänskliga fri-<br />
och rättigheter och den Europeiska tortyrkonventionen är<br />
två av de <strong>vi</strong>ktigaste. Sverige har tillträtt och ratificerat<br />
dessa konventioner och de har införlivats i svensk lag.<br />
Trots den allt starkare ställning som de mänskliga rättighe-<br />
terna fått i svensk lag har Sverige <strong>vi</strong>d ett flertal tillfällen<br />
brutit mot FN:s tortyrkonvention. FN har flera gånger kri-<br />
tiserat Sverige för att <strong>vi</strong> inte låtit utländska personer stan-<br />
na trots att de aktuella personerna hotats av tortyr, förföl-<br />
jelse eller motsvarande i hemlandet.<br />
- 104 -<br />
I Sverige<br />
Personer bosatta utanför EU och EES kan idag genom<br />
förslaget till arbetskraftsinvandring, som tagits fram av<br />
Miljöpartiet och regeringen, söka arbetstillstånd i Sverige.<br />
Tillståndet gäller två år och kan sedan kan förlängas med<br />
ytterligare två för att därefter omvandlas till ett permanent<br />
uppehållstillstånd.<br />
Utlänningslagen kallas den lag där en utlännings <strong>vi</strong>stelse i<br />
riket regleras. Lagen innehåller bestämmelser om asyl,<br />
uppehållstillstånd, ut<strong>vi</strong>sning, utlännings tagande i förvar,<br />
familjeåterförening m.m. Nu gällande utlänningslag är<br />
från 200563. Högsta rättsliga instans är Migrationsöver-<br />
domstolen.<br />
De enda personer som har en o<strong>vi</strong>llkorlig rätt att få komma<br />
in och stanna i Sverige (förutom de från EU och EES) är<br />
personer som har så kallad flyktingstatus, personer som av<br />
svensk domstol bedömts vara flyktingar efter inresa hit<br />
och personer som anses ha ett stort skyddsbehov i öv-<br />
rigt64. Flyktingstatus ges endast till personer som av FN<br />
bedömts vara flyktingar och sedan av Sveriges regering<br />
godkänts för mottagande i Sverige.<br />
Sverige är ett av länderna i Europa gör en relativ snäv<br />
tolkning av flyktingbegreppet enligt Genèvekonventionen.<br />
Många får istället statusen ”skyddsbehövande i övrigt”<br />
<strong>vi</strong>lket inte ger samma rättigheter för indi<strong>vi</strong>den.<br />
63 SFS 2005:716<br />
64 För mer information, se: Migrationsverkets hemsida:<br />
http://migrationsverket.se/ och Utlänningslag (2005:716):<br />
http://www.notisum.se/rnp/sls/LAG/20050716.htm
Miljöpartiets kulturpolitik<br />
Politik kan inte skapa kultur. Men politiken kan ansvara<br />
för att se till att det finns möjligheter, mötesplatser och<br />
resurser för kulturen att frodas. Kulturpolitikens främsta<br />
uppgift är att värna om det smala och det som inte är<br />
kommersiellt gångbart i sin tid, att stötta kulturen utan att<br />
styra dess uttryck. Professionella konstnärers och kul-<br />
turskapares förutsättningar att få verka med rimliga om-<br />
ständigheter är <strong>vi</strong>ktiga. Det ger förutsättningar för en dy-<br />
namisk och innovativt skapande utveckling.<br />
Kulturpolitikens uppgift är även att värna om den kultur-<br />
historia <strong>vi</strong> har och den historia <strong>vi</strong> skapar i samtiden.<br />
Ett rikt och mångfasetterat kulturliv är ett uttryck för ett<br />
demokratiskt samhälle. Miljöpartiet anser att alla behöver<br />
få tillgång till kultur, men också möjlighet att utveckla<br />
sina förmågor och att få uttrycka sig fritt.<br />
Miljöpartiet <strong>vi</strong>ll föra ut mer makt över kulturpolitiken till<br />
de regionala och lokala politikerna. Det behövs en kultur-<br />
politik i Sverige som bygger på att tolerans, jämställdhet<br />
och lika <strong>vi</strong>llkor ska gälla för möjligheterna att skapa, upp-<br />
leva<br />
och delta i kulturlivet. Det är inte kulturpolitikens uppgift<br />
att styra vad som sker i kulturen, men det är dess uppgift<br />
att se till att dörrarna dit in har låga trösklar och är öppna<br />
för alla oavsett <strong>vi</strong>lka förutsättningar man har och var man<br />
bor i landet.<br />
Kulturen har en stor potential som regional utvecklings-<br />
motor. För att optimera möjligheterna krävs en bred syn<br />
på kulturpolitik som förutsätter dialog, samverkan och ett<br />
intensifierat samarbete mellan olika aktörer och intressen-<br />
ter, inte bara på det kulturpolitiska området utan inom alla<br />
delar av samhället.<br />
De förslag <strong>vi</strong> lägger har i första hand som syfte att stötta<br />
och utveckla lokala och regionala initiativ och verksamhe-<br />
ter, men också att säkerställa att kulturella uttryck ges<br />
samma möjligheter till deltagande och spridning i alla<br />
delar av landet. Våra förslag ska ses som ett sammanhang,<br />
som en generell strävan att flytta makten och initiativkraf-<br />
ten i kulturen närmare människorna. Vi <strong>vi</strong>ll att denna strä-<br />
van ska prägla kulturpolitiken. Det gäller vår <strong>vi</strong>lja att stöt-<br />
ta biblioteken som lokala centrum för litteratur och kultur<br />
- 105-<br />
<strong>Så</strong> <strong>här</strong> <strong>tycker</strong> <strong>vi</strong> version 1.0<br />
i bred mening, det gäller förslaget om regionala kulturfon-<br />
der och det gäller vårt förslag om regionala kulturcentrum.<br />
ABC OM MILJÖPARTIETS KULTURPOLITIK<br />
Amatörkultur<br />
Ur ett grönt perspektiv är kulturkonsumtionen och det<br />
egna skapandet två sidor av kulturen som är ömsesidigt<br />
stödjande och <strong>vi</strong>taliserande, och de är båda väldigt <strong>vi</strong>ktiga<br />
för medborgarnas personliga utveckling och för samhället<br />
i stort.<br />
Av det skälet är amatörkulturen som folkrörelse lika <strong>vi</strong>ktig<br />
som den professionella kulturen. Kulturen får aldrig bli<br />
enbart något som människor passivt konsumerar, utan den<br />
måste få vara en levande del av människors liv, något som<br />
både ger impulser och möjligheter till egna uttryck och till<br />
egen utveckling.<br />
Som potential för lokal och regional utveckling är ideellt<br />
engagemang i alla former en <strong>vi</strong>ktig faktor, än mer så det<br />
skapande och kreativa ideella engagemanget inom ama-<br />
törkulturen. Genom kulturmanifestationer bidrar amatör-<br />
kulturorganisationerna till en gemensam kulturell identitet<br />
och samhällelig sammanhållning. Samtidigt är det ofta<br />
ideella kulturorganisationer som vårdar och bejakar kul-<br />
turarvet, även där till fromma för samhället i stort.<br />
Arbets<strong>vi</strong>llkor för yrkesverksamma konst-<br />
närer<br />
Konstnärsfonden fördelar årliga arbetsstipendier inom<br />
bild-, form-, musik-, dans-, teater- och filmområdena. Stö-<br />
det riktas till yrkesverksamma konstnärer, i första hand<br />
sådana utan fast anställning. Vägledande <strong>vi</strong>d fördelningen<br />
är den konstnärliga kvaliteten på de sökandes arbete, om-<br />
fattningen av den konstnärliga verksamheten och behovet<br />
av ekonomiskt stöd.<br />
Miljöpartiet anser att det offentliga stödet till konstnärer<br />
bör utvecklas. Vi menar att det behövs en översyn av da-<br />
gens system för att få det att passa in i dagens kulturpoli-<br />
tiska verklighet – ett system som är transparent och kon-<br />
sekvent och som omfattar fler konstnärer.
Miljöpartiet anser att det är mycket <strong>vi</strong>ktigt att samhället<br />
tar sitt ansvar för att professionella kulturutövare inte blir<br />
ett B-lag på arbetsmarknaden, utan får samma <strong>vi</strong>llkor gäl-<br />
lande exempel<strong>vi</strong>s löner, pensioner och arbetslöshetsersätt-<br />
ningar som andra arbetstagare. Genom musik-, dans- och<br />
teaterallianserna har frilansande musiker, dansare och skå-<br />
despelare fått en stabil försörjning. Under perioder utan<br />
uppdrag erbjuds de <strong>vi</strong>dareutbildning, rådgivning och andra<br />
insatser som främjar framtida uppdragsgivning.<br />
Miljöpartiet anser att scenkonstallianserna utgör en god<br />
förebild för hur en trygg arbetsmarknad skapas. Miljöpar-<br />
tiet har i sitt senaste budgetförslag föreslagit att ytterligare<br />
åtta miljoner kronor ska avsättas under tre år för att mo-<br />
dellen ska utvecklas så att fler typer av kulturutövare, ock-<br />
så utanför branscherna musik, dans och teater omfattas.<br />
Barn och ungdomar<br />
Under hela skoltiden ska alla barn och ungdomar erbjudas<br />
estetisk verksamhet under skoltid. Det är <strong>vi</strong>ktigt att barn<br />
tidigt får pröva på olika kulturformer och under årens<br />
gång tillåts utveckla sina estetiska talanger fritt. Barns<br />
behov av att möta levande kultur måste förstärkas. Sam-<br />
verkan mellan skola, kulturinstitutioner, fria kulturutövare<br />
och andra kulturaktörer inom kulturen är därför <strong>vi</strong>ktig.<br />
Aktörerna måste i nära samarbete med förskolor och sko-<br />
lor utveckla metoder och former för kreativ verksamhet av<br />
olika slag. De kommunala kulturskolorna har en nyckel-<br />
roll.<br />
Bibliotek<br />
Det är ett tydligt kommunalt ansvar att hålla bibliotek och<br />
att utforma deras verksamhet på ett sådant sätt att invånar-<br />
na kan få glädje och nytta av dem.<br />
Vi ser Sverige som en framstående kunskapsnation, då<br />
kan <strong>vi</strong> inte betrakta läsandets infrastruktur som en andra<br />
klassens fråga. Idag finns problem som <strong>vi</strong> måste ta tag i:<br />
Landets bibliotek ska vara en levande institution som ska<br />
tillhandahålla k<strong>vi</strong>nnor och mäns olika språk, kunskap och<br />
information i olika skeenden och olika tidpunkter i livet.<br />
Biblioteken ska aktivt erbjuda sina tjänster och ha en upp-<br />
sökande verksamhet.<br />
Biblioteket har en social och sammanbindande roll som<br />
ger människor möjlighet att skapa ett sammanhang i sin<br />
samtid och ge möjlighet att fördjupa sig i historien. Biblio-<br />
- 106 -<br />
teken är därför strategiskt <strong>vi</strong>ktiga institutioner för samhäl-<br />
let som helhet. Men tillgången och kvaliteten är ojämn. Vi<br />
<strong>vi</strong>ll att Statens kulturråd ges i uppdrag att formulera en<br />
nationell biblioteksplan för att stärka biblioteken och deras<br />
roll i samhället.<br />
Ekonomisk trygghet för kulturarbetare<br />
Många kulturutövare glider fram och tillbaka över gränsen<br />
mellan anställning och företagande. Följden blir att de<br />
riskerar att helt bli utan ersättning från till exempel a-<br />
kassan, eller drabbas av långa handläggningstider som<br />
beror på att de inte passar in i reglerna för trygghetssyste-<br />
men.<br />
Det som är självklarhet inom andra yrkeskategorier, ex-<br />
empel<strong>vi</strong>s pension, ersättning <strong>vi</strong>d sjukdom och <strong>vi</strong>d föräld-<br />
raledighet, ska även gälla en konstnär. Miljöpartiet har<br />
föreslagit att regeringen ska lägga fram förslag till trygg-<br />
hetssystem som är anpassat till kulturarbetares situation,<br />
men inget har hänt.<br />
För Miljöpartiet är det självklart att ett rikt kulturliv kräver<br />
att det finns stora möjligheter för dem som <strong>vi</strong>ll utöva kul-<br />
tur inom amatörkulturen, men också att de som väljer att<br />
ägna sitt liv åt en professionell kulturutövning kan tillför-<br />
säkras liknande ekonomiska <strong>vi</strong>llkor som andra arbetstaga-<br />
re.<br />
Folkbildning<br />
Folkhögskolor och studieförbund är organisationer som<br />
till sin natur är flexibla, de har lätt att anpassa sig efter<br />
behoven hos de studerande och de har också kompetens<br />
att möta dessa behov.<br />
Folkbildningens institutioner, studieförbund och folk-<br />
högskolor, har en mycket stor del i landets kulturverksam-<br />
het. Huvuddelen av den folkbildande verksamheten är<br />
skapande kulturakti<strong>vi</strong>teter. Studieförbundens och<br />
folkhögskolornas roll som mötesplats både för<br />
professionella kulturutövare och amatörer är också oerhört<br />
<strong>vi</strong>ktig. Därför är det för de kulturpolitiska målen nöd-<br />
vändigt att denna verksamhet stärks. Miljöpartiet<br />
förespråkar stärkt finansiering från bland annat kom-<br />
munerna, men även staten, till exempel<strong>vi</strong>s<br />
studieförbunden så att inte avgifterna höjs, <strong>vi</strong>lket starkt<br />
kan begränsa möjligheterna för ett brett deltagande.
Internet<br />
En fråga som bli<strong>vi</strong>t allt <strong>vi</strong>ktigare är hur den digitala revo-<br />
lutionen påverkat och förändrar formerna för kulturpro-<br />
duktion, distribution och kulturskaparnas möjligheter att<br />
få ersättning för sitt arbete. Det är <strong>vi</strong>ktigt att <strong>vi</strong> uppmärk-<br />
sammar de förändringar som sker i samhället och anpassar<br />
kulturpolitiken för att gynna spridningen av kultur, exem-<br />
pel<strong>vi</strong>s över Internet. Miljöpartiet ser positivt på att denna<br />
utveckling skapar större möjligheter till mångfald, delta-<br />
gande och spridning av verk som tidigare ansetts smala,<br />
men <strong>vi</strong> är medvetna om att omställningen innebär en stor<br />
utmaning. I Kulturutredningen lyste tyvärr dessa frågor<br />
med sin frånvaro, varför <strong>vi</strong> <strong>vi</strong>ll tillsätta en ny utredning för<br />
att genomlysa frågan ordentligt. Vårt mål är att kulturpoli-<br />
tiken ska gynna kulturspridningen, till fromma både för<br />
ökad tillgång och ökad kvalitet.<br />
Frågan om kulturens framtid på Internet är en stor fråga<br />
och <strong>vi</strong> tror inte att den vare sig kan eller bör lösas genom<br />
att man inrättar ett övervakningssamhälle eller genom att<br />
kriminalisera fildelning och låta privata intressen jaga<br />
fildelare.<br />
Kulturmiljövård<br />
Odlingslandskapets byggnader och bebyggelsemiljö utgör<br />
unika källor till kunskap om vår kulturmiljö och vår kul-<br />
turhistoria. Natur- och kulturvärden i odlingslandskapet<br />
hotas av både igenväxning och intensifiering i jordbruket.<br />
Lantbrukets kulturhistoriskt värdefulla ekonomibyggnader<br />
underhålls inte. Byggnader och bebyggelsemiljöer från<br />
olika tider måste tas om hand så att en mångfald behålls.<br />
Miljöpartiet anser att kulturminnen, kulturreservat samt<br />
skötseln av kulturreservaten måste prioriteras.<br />
Kulturturism<br />
Kulturturism är en av de snabbast växande näringarna i<br />
EU, och kulturen samt kulturarvet är ett par av de <strong>vi</strong>kti-<br />
gaste faktorerna när människor väljer resande och turist-<br />
mål.<br />
Kulturturismen kan till skillnad från många andra näringar<br />
inte utlokaliseras eftersom den är beroende av den plats<br />
och de människor som finns där. Den skapar förutsätt-<br />
ningar för att konstnärer och andra kulturarbetare ska kun-<br />
na leva på sitt arbete och utveckla sin verksamhet och sina<br />
uttryckssätt. Miljöpartiet anser att Sveriges internationella<br />
marknadsföring som kulturturismland måste stärkas.<br />
- 107 -<br />
Kommunala kulturhus<br />
Miljöpartiet <strong>vi</strong>ll inte att kulturen ska hindras av bristfällig<br />
infrastruktur. Därför <strong>vi</strong>ll <strong>vi</strong> rusta upp befintliga kulturhus,<br />
scener och liknande för att främja likvärdig tillgänglighet<br />
på stora kulturupplevelser i hela landet. Vi föreslår att ett<br />
kulturellt stimulansbidrag införs för reparation, ombygg-<br />
nation, tillbyggnation eller nybyggnation av kommunala<br />
kulturscener. Detta ger nya arbetstillfällen inom bygg-<br />
branschen, men också ökade arbetstillfällen för professio-<br />
nella kulturutövare.<br />
Litteratur<br />
Böcker, tidningar och tidskrifter har länge burit det skriv-<br />
na ordet. Med informationsteknologins utveckling de se-<br />
naste 25 åren har nya vägar att skriva, mångfaldiga och<br />
dela text uppkommit. Detta har ändrat några av förutsätt-<br />
ningarna för litteraturen, både när det gäller språkets och<br />
skrivandets utveckling och förutsättningarna att nå en pu-<br />
blik.<br />
Vi ser även i framtiden en väldigt stark roll för boken som<br />
huvudsaklig väg för indi<strong>vi</strong>den att lära sig och utveckla sitt<br />
språk och sina djupare kunskaper, men bokens roll kom-<br />
mer till stora delar få konkurrens av digitala medier.<br />
Miljöpartiets huvudfokus är att kunskap och kultur ska<br />
vara tillgängliga för alla människor på lika <strong>vi</strong>llkor. Vi är<br />
av det skälet stolta över att <strong>vi</strong> dri<strong>vi</strong>t igenom sänkningen av<br />
momsen på böcker, från 25 till 6 procent, och att <strong>vi</strong> värnar<br />
medborgarnas tillgång till bibliotek och Internet som en<br />
kunskapens och kulturens allemansrätt.<br />
Museer<br />
Fri entré infördes under 2005 och 2006 till basutställning-<br />
arna på 19 centrala museer samt <strong>vi</strong>d ett antal andra muse-<br />
er. Reformen lades dock ner av den borgerliga regeringen<br />
2007. Miljöpartiets <strong>vi</strong>ll ha en reform med fri entré på stat-<br />
liga museer och har därför avsatt 25 miljoner kronor årli-<br />
gen i vårt budgetförslag till detta.<br />
Musik<br />
Att ha ett så rikt musikliv som <strong>vi</strong> har är oerhört berikande<br />
för de enskilda medborgarna som ges bra möjligheter att<br />
både komma i kontakt med en högklassig musiksektor och<br />
att själva utöva musik och utveckla sina färdigheter. Att<br />
nedrusta eller ta pengar från barns och ungdomars musik-
under<strong>vi</strong>sning är destruktivt, då både den professionella<br />
musiken och amatörmusiken har mycket av sina rötter där.<br />
Därför <strong>vi</strong>ll Miljöpartiet värna en aktiv kulturskola, som<br />
också har så låga avgifter att den blir öppen för alla barn<br />
och ungdomar som <strong>vi</strong>ll utöva musik. Vi <strong>vi</strong>ll också att<br />
folkhögskolor med musikutbildningar ska ha möjlighet till<br />
många utbildningsplatser och högkvalitativ lärarledd in-<br />
strumentalunder<strong>vi</strong>sning.<br />
Regionala kulturfonder<br />
Regionala kulturfonder ger förutsättningar för starka kul-<br />
turregioner och kulturens möjligheter att vara pådrivande i<br />
den regionala utvecklingen. Syftet med fonderna är att<br />
finansiera kulturprojekt, att göra kulturen tillgänglig för<br />
fler och att förbättra arbets<strong>vi</strong>llkoren för kulturarbetarna.<br />
Med de regionala kulturfonderna skapas utrymme för stöd<br />
både för kulturinstitutionerna och för de fria kulturutövar-<br />
na. Miljöpartiet har avsatt 760 miljoner kronor de kom-<br />
mande tre åren i vårt budgetförslag till regionala kultur-<br />
fonder.<br />
Sverige har en stark nationell kulturpolitik, <strong>vi</strong> menar att<br />
det är <strong>vi</strong>ktigt att det blir så även i fortsättningen. Den stat-<br />
liga politiken är starkt normerande, inte minst eftersom det<br />
är på den statliga nivån som en stor del av landets samlade<br />
resurser finns. Den statliga nivån behövs också för att ga-<br />
rantera stöd till kulturinstitutioner av riksintresse samt för<br />
att stötta nationella kulturföreningar. All kulturpolitik kan<br />
ingalunda decentraliseras.<br />
Reklamskatt<br />
Med nuvarande utformning innebär reklamskatten en<br />
snedvridning mot skattefria medier (radio, tv, Internet och<br />
direktreklam). Vi <strong>vi</strong>ll därför undersöka möjligheterna att<br />
utveckla reklamskatten till att omfatta även tv, radio, In-<br />
ternet och direktreklam. Tidigare utredningar har inte<br />
lyckats presentera någon lämplig lösning för radio och tv,<br />
men då både Frankrike och Grekland har reklamskatt på<br />
radio och tv <strong>tycker</strong> <strong>vi</strong> att frågan bör kunna prövas tillsam-<br />
mans med möjligheterna att beskatta även Internetreklam<br />
och direktreklam. Det är rimligt att det finns en likformig-<br />
het i skattesystemet, även om det kan bli fråga om en skat-<br />
teteknisk komplicerad lösning.<br />
Scenkonst<br />
Scenkonsten är speciell eftersom det är konst som skapas i<br />
ögonblicket och i samspel med en publik. Det är en kul-<br />
- 108 -<br />
turform som är väldigt direkt. Dess innehållsmässiga ra-<br />
mar är inte givna och låsta utan upplevelsen skapas under<br />
föreställningens lopp. Miljöpartiet ser den enskilda männi-<br />
skan som kulturens mått och <strong>vi</strong>ll därför värna den levande,<br />
direkta, kultur som scenkonsten är.<br />
Dagens möjligheter till arrangörsstöd är mycket positivt,<br />
men stödet är alltför begränsat. Vi <strong>vi</strong>ll att flera ska ha möj-<br />
lighet att få del av stödet. Dessutom bör ett särskilt turné-<br />
stöd införas, som ger stöd till de kulturskapare som <strong>vi</strong>ll<br />
åka ut på turné. Turnéer bidrar till en levande kulturscen i<br />
hela landet, samtidigt som det ger möjlighet för okända<br />
kulturverksamma att finna sin publik och därefter lättare<br />
kunna stå på egna ben. Det finns dessutom anledning att<br />
tro att ett stöd skulle kunna kraftigt minska svartarbete på<br />
området.<br />
Småföretag i kulturbranschen<br />
Även om många redan arbetar med egna företag är det<br />
många som <strong>vi</strong>ll, men av olika anledningar inte tar steget<br />
att bli företagare. För att till fullo utnyttja potentialen hos<br />
småföretagare måste dessa stärkas i detta arbete. Stödet för<br />
småföretagare inom kulturen behöver dock inriktas på ett<br />
annat sätt än stöd till andra småföretagare, varför ett speci-<br />
fikt småföretagarstöd för kulturarbetare, kreativa småföre-<br />
tagare, måste erbjudas.<br />
Ett sätt att göra det enklare för kulturskapare att komma<br />
igång med sin kulturverksamhet kan vara att underlätta för<br />
egenanställning. Egenanställning är en smidig lösning för<br />
den som <strong>vi</strong>ll vara sin egen och vara anställd på samma<br />
gång. Egenanställningsföretaget fungerar som arbetsgivare<br />
medan det är kulturarbetaren som själv skaffar sina upp-<br />
drag. En sådan lösning innebär att bolaget har det juridiska<br />
ansvaret för den egenanställdes verksamhet vad gäller till<br />
exempel arbetsmiljö, produktansvar, skatteinbetalningar<br />
och andra lagstadgade åtaganden som alla företag har. Det<br />
är också egenanställningsföretaget som har F-skattsedel.<br />
På så sätt kan den enskildes administrativa ansvar, som<br />
idag skrämmer bort många potentiella entreprenörer,<br />
minskas till ett minimum.<br />
Egenanställning ger därmed en möjlighet att utvecklas<br />
successivt som kulturföretagare och efter hand kan man gå<br />
<strong>vi</strong>dare och starta eget företag med ett upparbetat nätverk<br />
av kontakter och arbetstillfällen.
Ett problem som egenanställda är a-kassornas inställning.<br />
A-kassornas instruktioner försvårar idag för personer som<br />
blir egenanställda att ha kvar sin trygghet genom att kvar-<br />
stå i a-kassan. För att egenanställning ska vara ett sätt för<br />
potentiella företagare att mjukstarta måste reglerna för<br />
vem som kan få ut a-kassa förändras.<br />
Sponsring<br />
Miljöpartiet är positiva till sponsring, <strong>vi</strong> tror det är braa<br />
möjlighet till samverkan mellan näringsliv och kultur.<br />
Däremot är det <strong>vi</strong>ktigt att offentlig finansiering aldrig krä-<br />
ver sponsring som delfinansiering. Den offentliga finansi-<br />
eringen ska stå fri och oberoende av andra källor.<br />
Sponsring har än så länge en ganska blygsam del av finan-<br />
sieringen av kultursektorn. Detta beror till <strong>vi</strong>ss del på att<br />
det skattemässigt är svårt för företag att hävda en direkt<br />
nytta av de sponsorpengar man lägger på kultur, varför<br />
dessa pengar ofta beskattas fullt ut. Vi <strong>vi</strong>ll förändra dessa<br />
regler så att företags sponsring av kulturella akti<strong>vi</strong>teter<br />
inte missgynnas i förhållande till liknande sponsring av<br />
idrott.<br />
REGERINGENS POLITIK<br />
Regeringen har 2009 lagt fram en kulturproposition, Tid<br />
för kultur, med den framtida inriktningen för kulturpoliti-<br />
ken. De kulturpolitiska målen har förändrats och statens<br />
stöd till kulturverksamhet på regional nivå har utvecklats.<br />
Propositionen finns i sin helhet <strong>här</strong>:<br />
http://www.regeringen.se/content/1/c6/13/21/04/a7e858d4<br />
.pdf<br />
BAKGRUND OCH FAKTA<br />
Den kreativa sektor som är kulturen berör alla. De allra<br />
flesta av oss är dagligen kulturkonsumenter och många av<br />
oss skapar dagligen kultur.<br />
Kulturbegreppet är väldigt brett. Här finns mycket av vår<br />
personliga identitet som indi<strong>vi</strong>der, mycket av vårt arv från<br />
svunna tider och mycket av det stoff <strong>vi</strong> väver framtiden<br />
av. Här finns traditionella uttryckssätt som dans, måleri<br />
och musik och nya som digital design och de nya litterära<br />
uttryck som exempel<strong>vi</strong>s sociala medier är på väg att mejs-<br />
la ut. Det är i den situationen vår uppgift att både bevara<br />
vårt kulturella arv och öppna dörrarna för nya kulturella<br />
uttryck.<br />
- 109 -<br />
De senaste 25 åren har exempel<strong>vi</strong>s revolutionen inom in-<br />
formationsteknologin ändrat många av förutsättningarna<br />
inom de kulturella och kreativa sektorerna. Sätten <strong>vi</strong><br />
kommunicerar på, hur <strong>vi</strong> skapar och hur <strong>vi</strong> konsumerar<br />
kultur har utvecklats på många sätt. Digitala verktyg och<br />
sociala medier har gjort skapandet av exempel<strong>vi</strong>s film,<br />
litteratur och musik enklare och ofta billigare samtidigt<br />
som dessa verk lättare har kunnat spridas. Detta har skapat<br />
nya möjligheter men också nya problem när den kommer-<br />
siella verkligheten inte ändrats lika snabbt som den tek-<br />
niska verkligheten och marknaderna inte skapats lika<br />
snabbt som möjligheterna att sprida material.<br />
Idag har 83 procent av befolkningen över 16 år tillgång till<br />
dator och Internet hemma; 78 procent har bredband. År<br />
1995 hade en tredjedel av befolkningen tillgång till mobil-<br />
telefon, nu är siffran över 90 procent. Självklart har denna<br />
utveckling påverkat hur <strong>vi</strong> lever våra liv, hur <strong>vi</strong> skapar och<br />
hur <strong>vi</strong> konsumerar och kultursektorn är snarast ledande på<br />
det området.<br />
”Upplevelseindustrin”, har olika namn i olika länder. I<br />
England och USA kallas den ”Creative Industries”, och<br />
exempel<strong>vi</strong>s Finland och EU-kommissionen använder be-<br />
greppen ”Culture Industries” eller ”Creative and Culture<br />
Sectors”. I Sverige använder <strong>vi</strong> oftast begreppen ”upple-<br />
velseindustrin”, ”de kreativa näringarna” eller ”den kreati-<br />
va sektorn” utan att göra någon <strong>vi</strong>dare åtskillnad av dessa.<br />
Oavsett vad det kallas är det dock överallt mer eller mind-<br />
re samma områden som berörs: arkitektur, dator- och tv-<br />
spel, design, film, foto, konst, litteratur, marknadskommu-<br />
nikation, medier, mode, musik, måltid, scenkonst, tu-<br />
rism/besöksnäring och upplevelsebaserat lärande. Gemen-<br />
samt för dessa områden är att de bygger på en kreativ pre-<br />
miss, en möjlighet att överraska, glädja, skrämma, ge<br />
möjlighet att njuta, <strong>vi</strong>la, engageras, eller på andra sätt er-<br />
bjuda en upplevelse i någon form.<br />
EU-kommissionen granskade 2006 den kreativa sektorn i<br />
en särskild studie. Enligt studien var omsättningen 654<br />
miljarder euro 2006, att jämföra med bilindustrins 271<br />
miljarder euro samma år. Antalet anställda inom sektorn<br />
var 5,8 miljoner människor, eller 3,1 procent av det totala<br />
antalet arbetande i EU-befolkningen. Enligt EU-<br />
kommissionens studie var de kreativa näringarnas tillväxt<br />
under perioden 1999–2003 12,3 procent högre än EU:s<br />
ekonomi i övrigt. Framför allt <strong>vi</strong>sade den att när syssel-<br />
sättningen i övriga EU sjönk 2002–2004, ökade den svagt
inom den kreativa sektorn. Studien <strong>vi</strong>sar också att de krea-<br />
tiva näringarna indirekt kan kopplas till lokal utveckling<br />
och innovationer inom tekniksektorn.<br />
EU-kommissionen drog från studien slutsatsen att den<br />
kreativa sektorn är mer än en marginell ekonomisk faktor<br />
och att den dessutom har stor potential till påverkan på<br />
den övriga ekonomin genom att den skapar arbetstillfällen,<br />
bidrar till ekonomisk utveckling och fungerar som en mo-<br />
tor för EU:s ekonomier. Samma slutsatser kan lätt dras för<br />
Sverige. I Sverige står den kreativa sektorn för cirka<br />
5 procent av BNP och sysselsätter 280 000 personer.<br />
98,5 procent av sektorn är små företag med mindre än 20<br />
anställda, enligt Stiftelsen för kunskaps- och kompetens-<br />
utveckling, KK-stiftelsen. En satsning på gröna kulturjobb<br />
är en satsning på klimatsmarta jobb i en sektor med stor<br />
utvecklingspotential.<br />
De professionellt utövande kulturarbetarna i Sverige, allt-<br />
så skådespelare, musiker, dansare, författare, bildkonstnä-<br />
rer med flera, lever ofta med dåliga ekonomiska <strong>vi</strong>llkor,<br />
ojämna inkomster och låga löner. Många har en sådan<br />
situation att de del<strong>vi</strong>s står utanför de offentliga trygghets-<br />
systemen <strong>vi</strong>d sjukdom och arbetslöshet, många t<strong>vi</strong>ngas ta<br />
extrajobb för att få ekonomin att gå ihop. Flera grupper<br />
upplever perioder av låg eller ingen sysselsättning, <strong>vi</strong>lket<br />
påverkar deras framtida pension nu när den samlade livs-<br />
inkomsten är grunden för pensionen.<br />
På teaterområdet har antalet fast anställda skådespelare<br />
minskat i många år. Av Teaterförbundets medlemmar har<br />
ungefär 20 procent tills<strong>vi</strong>dareanställning, ungefär<br />
70 procent har olika former av tidsbegränsade anställning-<br />
ar och färre än 10 procent är egna företagare.<br />
Enligt Författarförbundet har dess medlemmar haft en<br />
långt sämre löneutveckling än medelinkomsttagarna i lan-<br />
det de senaste 15 åren. Medlemmarnas medianinkomst av<br />
den litterära verksamheten var 38 800 kronor år 2004.<br />
Detta är bara några exempel på de problem som finns gäl-<br />
lande de ekonomiska <strong>vi</strong>llkoren för de professionella kul-<br />
turutövarna.<br />
Kvaliteten i kultursektorn hålls på många sätt upp av<br />
skickligheten, kunskapen och erfarenheten hos de profes-<br />
sionella kulturutövarna. De utvecklar de kulturella ut-<br />
trycken, bevarar <strong>vi</strong>ktiga delar av kulturarvet och är bärare<br />
av kunskaper som är centrala både för kvaliteten av de<br />
kulturella uttryck de arbetar med och för de människor<br />
- 110 -<br />
som ägnar sig åt amatörkulturen inom samma område. Ska<br />
de som har en begåvning inom ett kulturyrke också våga<br />
satsa sin tid och energi på sin talang måste det också fin-<br />
nas en arbetsmarknad som erbjuder bra <strong>vi</strong>llkor för dem<br />
som uppnår sin potential.<br />
Enligt en undersökning som SCB gjorde 1993 beräknades<br />
kulturföreningarna ha 750 000 medlemmar. Det gäller<br />
exempel<strong>vi</strong>s musikföreningar, dansföreningar, hemslöjds-<br />
föreningar, teatergrupper, körer och folkdanslag. Amatör-<br />
kulturens samrådsgrupp kommer fram till ungefär samma<br />
siffra idag, varav ca 679 000 medlemmar är organiserade i<br />
deras 18 amatörkulturförbund.<br />
Detta <strong>vi</strong>sar <strong>vi</strong>lken stark ställning kulturutövandet har i<br />
landet. Kulturrådets kulturvaneundersökning 2008 <strong>vi</strong>sar<br />
att 14,3 procent av befolkningen spelar instrument någon<br />
gång och att 6,3 procent gör det regelbundet, att 5,9 pro-<br />
cent någon gång sjunger i kör, att 14,1procent någon gång<br />
ägnar sig åt bildkonst och att 28,1 procent någon gång<br />
ägnar sig åt skrivande. Detta betyder att väldigt stora delar<br />
av befolkningen ägnar sig åt egen skapande verksamhet,<br />
men denna grupp har samtidigt minskat under tiden 1982–<br />
2006. Vi ägnar idag relativt sett mer tid åt att konsumera<br />
kultur och relativt sett mindre tid åt att skapa själva än vad<br />
som var fallet för 20 år sedan.<br />
Amatörkulturens finansiering går idag främst <strong>vi</strong>a folkbild-<br />
ningen. Folkbildningens roll som forum för ideell kultur är<br />
<strong>vi</strong>ktigt men möjligheten till ett aktivt föreningsliv inriktat<br />
på kulturverksamheten försvåras därigenom. Det är <strong>vi</strong>ktigt<br />
att, utöver folkbildningen, amatörkulturens föreningsbild-<br />
ning stöttas.<br />
Scenkonsten är på många sätt levande och välmående.<br />
Över hälften av befolkningen går någon gång på konsert<br />
och 38 procent går någon gång på teater. De institutioner<br />
och fria grupper på teater- och dansområdet som fick stöd<br />
<strong>vi</strong>a Kulturrådet 2006 hade det året sammanlagt 3,3 miljo-<br />
ner besökare, varav 884 000 var barn och ungdomar.<br />
Mycket av den verksamhet som ligger i begreppet ”de<br />
kreativa näringarna” handlar om bild, form och design i<br />
olika skepnader. Bild, form och design är på sätt och <strong>vi</strong>s<br />
”urkultur” som har följt människan sedan hon först börja-<br />
de tillverka sina egna redskap och sedan hon först började<br />
göra prydnadssaker, smycken och konst. Några av de tidi-<br />
gaste tecknen på mänsklig ci<strong>vi</strong>lisation utgörs av målningar<br />
och andra kulturella uttryck. Människans behov av kultur
och människans behov av praktiska föremål var redan<br />
tidigt sammanflätade.<br />
Det kanske är ur detta perspektiv <strong>vi</strong> bör förstå begreppet<br />
”kreativa näringar”, som något som föds ur ett mänskligt<br />
behov av skapande och skönhet och som därför inte bara<br />
kan ses som en produktionsfaktor bland andra. Det är bra<br />
och intressant att regeringen lägger förslag om entrepre-<br />
nörskap inom kultursektorn. Det är dock <strong>vi</strong>ktigt att betona<br />
att bild, form och design som ekonomisk faktor växer ur<br />
den mylla av amatörkultur, utbildningsmöjligheter, tradi-<br />
tioner, museer, engagemang och kärlek som är dessa<br />
formspråks infrastruktur. Båda dessa sidor är nödvändiga i<br />
sig själva och tillsammans.<br />
Sverige är det land i världen som har flest aktiva körsång-<br />
are per capita – en stimulerande amatörkultur som skapar<br />
god hälsa, gemenskap och ger en meningsfull fritid. Det<br />
skapar också många konserttillfällen för publiken att upp-<br />
leva kultur, som dessutom i många fall i exempel<strong>vi</strong>s kyr-<br />
kor är gratis för besökaren.<br />
Musiker har en extrem arbetssituation som den är, ofta<br />
med många korttidsengagemang, ibland så korta som en<br />
dag eller till och med några timmar.<br />
Yrkesträningen för professionella sångare och instrumen-<br />
talister som de större städerna i Sverige har köpt upp för<br />
att underlätta den dagliga instuderingen och träningen har<br />
<strong>vi</strong>sat sig vara extremt lyckad. Liknande initiativ från<br />
kommuner eller regioner för att stimulera de lokala kul-<br />
turutövarna är något som Miljöpartiet starkt uppmuntrar.<br />
Näst musiken är filmen den konstform som når flest män-<br />
niskor. Det finns en dubbel utveckling inom området där å<br />
ena sidan den allt billigare inspelningstekniken och möj-<br />
ligheterna att <strong>vi</strong>a kanaler som YouTube sprida alster gör<br />
att filmskapande är en möjlighet för allt fler, men å andra<br />
sidan de stora masspridningskanalerna som tv, dvd och<br />
biografer till största delen innehåller film från en ur mång-<br />
faldssynpunkt ganska begränsad krets filmproducenter.<br />
- 111 -<br />
Sverige är ett litet språkområde, <strong>vi</strong>lket gör att marknaden<br />
för film producerad inom landet möter en praktisk barriär<br />
gällande möjligheterna att nå en större marknad. Detta<br />
begränsar den mängd film som är kommersiellt möjlig att<br />
producera inom landet på svenska, <strong>vi</strong>lket även detta på-<br />
verkar möjligheten till mångfald inom sektorn.<br />
Det stöd som idag ges filmen inom ramen för filmavtalet<br />
kan inom kort vara på väg att omstruktureras ifall avtalet<br />
inte förlängs eller förnyas.<br />
Tillgången till bibliotek är ojämn och biblioteken i sig är<br />
av skiftande kvalitet. Befolkningen ökar, men antalet bib-<br />
liotek minskar. Många elever har läs- och skrivsvårighe-<br />
ter, samtidigt som nästan en halv miljon elever saknar ett<br />
bemannat skolbibliotek. Samtidigt är ansvaret för biblio-<br />
teken splittrat på många händer och ingen har den över-<br />
blick över situationen som skulle behövas.<br />
Biblioteken är för många människor den huvudsakliga och<br />
ibland enda möjligheten att få riklig tillgång till böcker.<br />
Ökade kulturella klyftor i samhället hänger samman med<br />
ökade ekonomiska och sociala klyftor. Två av bibliotekens<br />
<strong>vi</strong>ktigaste uppgifter är att ge likvärdiga förutsättningar för<br />
jämlikt deltagande i samhället och fungera som fria sam-<br />
lingsplatser som bidrar till att skapa sociala sammanhang.<br />
Drygt 70 procent av de högutbildade besöker biblioteken<br />
och 97 procent i den gruppen läser böcker.<br />
Bland lågutbildade är det knappt 40 procent som besöker<br />
biblioteken och bokläsandet har minskat från 80 procent<br />
till 70 procent i denna grupp. Det är inte bara så att böcker<br />
och utbildning hör ihop, böcker är utbildning.<br />
Kulturens kostnader bärs till största delen av dess utövare<br />
och konsumenter. Det är omöjligt att beräkna värdet av<br />
ideella insatser, men i pengar räknat lade hushållen ner ca<br />
45 miljarder kronor på kultur 2005. Kulturinsatserna från<br />
stat, landsting/regioner och kommuner uppgick 2006 till<br />
20,1 miljarder kronor. Av detta var ungefär hälften statliga<br />
pengar.
Miljöpartiets integritetspolitik<br />
Allt sedan attacken mot USA 11 september 2001 har det i<br />
Sverige och på EU-nivå banats väg för en eskalerande<br />
urholkning av den personliga integriteten. Detta genom<br />
bland annat regleringen av överskottsinformation som<br />
banat väg för införandet av buggning, polisens rätt till<br />
användning av utökade hemliga tvångsmedel, datalagring<br />
av internettrafik och sms, polisens rätt att agera under fej-<br />
kad identitet, maskeringsförbudet och ett flertal andra för-<br />
slag.<br />
Ingreppen i den personliga integriteten har successivt ökat<br />
utan tillbörliga kontrollmekanismer och rättssäkerhetsga-<br />
rantier för den enskilde. De kommande lagförslagen <strong>vi</strong>sar<br />
att dessa förslag, som kränker den personliga integrite-<br />
ten, inte är undantag från huvudregeln om rätten till pri-<br />
vatliv-. Det handlar snarare om att fortsätta lagstiftnings-<br />
vägen och godkänna något som ”ändå pågår”.<br />
Vi är motståndare till det övervakningssamhälle som hål-<br />
ler på att skapas och <strong>vi</strong>ll i stället ha ett starkare skydd för<br />
de mänskliga rättigheterna.<br />
ABC OM MILJÖPARTIETS INTEGRITETS-<br />
OCH IT-POLITIK<br />
Buggning/avlyssning<br />
Miljöpartiet <strong>vi</strong>ll att medborgare som utsätts för hemliga<br />
tvångsmedel, till exempel teleavlyssning, ska få reda på<br />
att de bli<strong>vi</strong>t avlyssnade i efterhand (som befunnits varit<br />
oskyldiga) och att dessa oskyldigt avlyssnade ska få ska-<br />
destånd för den kränkning de har utsatts för och att de får<br />
adekvat rättshjälp. Till detta kommer att <strong>vi</strong> <strong>vi</strong>ll ha en så<br />
stor offentlig insyn som möjligt i hur de hemliga tvångs-<br />
medlen används, de nuvarande offentliga ombuden räcker<br />
därför inte. Vi <strong>vi</strong>ll att det ska finnas en nämnd under riks-<br />
dagen som ska övervaka användningen av hemliga<br />
tvångsmedel (hemlig telefonavlyssning, brevläsning med<br />
mera) och dit enskilda ska kunna vända sig med sina kla-<br />
gomål och synpunkter. Denna nämnd ska ha rätt att utge<br />
skadestånd.<br />
- 112 -<br />
Fildelning<br />
I den gröna kulturmotionen föreslår Miljöpartiet att fil-<br />
delning för icke-kommersiellt bruk ska avkriminaliseras.<br />
Vi menar att kulturpolitiken ska gynna kulturspridningen,<br />
<strong>vi</strong>lket ger ökad tillgång och ökad kvalitet. Vi menar att en<br />
ny kulturutredning bör tillsättas som behandlar frågor som<br />
rör kulturspridning, exempel<strong>vi</strong>s över Internet, eftersom<br />
Kulturutredningen helt bortsåg från det. I det samman-<br />
hanget bör självfallet också upphovsmännens möjligheter<br />
till ersättning tas upp.<br />
FRA-lagen<br />
Alla Miljöpartiets riksdagsledamöter röstade nej till FRA-<br />
lagen. Miljöpartiet har kommit överens med Socialdemo-<br />
kraterna om att riva upp FRA-lagen efter nästa val. Den<br />
nya lagen ger FRA, Försvarets Radioanstalt, rätt att av-<br />
lyssna all elektronisk kommunikation som går över lan-<br />
dets gränser. Eftersom Internet inte känner några nations-<br />
gränser, innebär det att all e-post och alla sms kommer att<br />
avlyssnas godtyckligt och utan misstanke om brott.<br />
Detta sker i strid med FN:s deklaration om de mänskliga<br />
rättigheternas artikel 12:<br />
"Ingen ska utsättas för godtyckliga intrång i privatliv, fa-<br />
milj, hem eller korrespondens, inte heller attacker på ära<br />
och rykte. Alla har rätt till skydd mot sådana intrång och<br />
attacker."<br />
I en promemoria skriver Justitiedepartementet att förslaget<br />
innebär: "[..] ett integritetsintrång som saknar motstycke i<br />
ett internationellt perspektiv. Det är helt främmande för<br />
vårt statsskick [..]"<br />
Lagen motiveras av nuvarande regering med odefinierade<br />
"yttre hot", men alla tunga säkerhetspolitiska instanser var<br />
negativa till lagändringen. Säkerhetspolisen (Säpo) skriver<br />
att "förslaget innebär en kränkning av enskilds integritet"<br />
och Rikspolisstyrelsen skriver att "förslagen tyder på en<br />
skrämmande brist på förståelse för de krav i fråga om<br />
skydd för personlig integritet som följer av regeringsfor-<br />
men och Europakonventionen om skydd för de grund-<br />
läggande fri- och rättigheterna."
Fri programvara<br />
Fri programvara består av datorprogram i <strong>vi</strong>d mening där<br />
”receptet” för programmet finns tillgängligt för alla att<br />
läsa och där man i stort sett utan restriktioner kan använda<br />
sig av och ändra i programmet. Fri programvara har fått en<br />
allt större spridning, tack vare möjligheten för alla att<br />
genomföra förbättringar <strong>vi</strong>lket höjer kvalitén, och detta<br />
utan höga licenskostnader. Miljöpartiet anser att den of-<br />
fentliga sektorn ska använda sig av fri programvara för att<br />
sänka de statliga kostnaderna och samtidigt förbättra kon-<br />
kurrensen och effekti<strong>vi</strong>teten på den privata marknaden. De<br />
rödgröna har också tillsammans föreslagit en utredning för<br />
att sammanställa erfarenheterna av användningen av fri<br />
programvara i grannländer och i många kommuner. Syftet<br />
med utvärderingen är att öka användningen av fri pro-<br />
gramvara.<br />
Integritetsskydd<br />
Alla människor har rätt att leva sina liv utan att samtidigt<br />
övervakas av samhället. Oavsett om det handlar om att<br />
vara ute och promenera, att surfa på Internet eller att hand-<br />
la med sitt kreditkort. Alla har rätt att antas vara oskyldiga<br />
för påstådda brott till dess motsatsen be<strong>vi</strong>sats. Skyddet för<br />
enskildas privatliv är en hörnsten i Miljöpartiets rättspoli-<br />
tik och <strong>vi</strong> anser att eventuella inskränkningar som sker i<br />
skyddet av den personliga integriteten måste utredas noga<br />
och en eventuell inskränkning endast ske om det finns<br />
klara be<strong>vi</strong>s för ett behov av intrång.<br />
Miljöpartiet <strong>vi</strong>ll – liksom Integritetsskyddsutredningen –<br />
införa ett skydd för privatlivet och den enskildes integritet<br />
i grundlagen och <strong>vi</strong> <strong>vi</strong>ll att eventuella inskränkningar alltid<br />
ska ske genom lag som beslutas av riksdagen. Vi anser att<br />
den som kränker enskildas integritet är skyldig att <strong>vi</strong>sa på<br />
behovet av detta och att alltid kunna <strong>vi</strong>sa hur eventuella<br />
kränkningar ska kompenseras. Privata företags behandling<br />
av personuppgifter ska säkras och hårdare krav ställas på<br />
dem. Enskildas möjlighet till kompensation för integri-<br />
tetskränkningar ska förbättras, oavsett om kränkningen är<br />
av privat eller offentlig sektor. Utgångspunkten är att den<br />
enskilde ska informeras om all insamling av uppgifter som<br />
sker om den enskilde och att den enskilde som regel ska<br />
ha rätt att motsätta sig detta.<br />
- 113 -<br />
IPRED-lagen<br />
IPRED-lagen ger skivbolagen rätt att aktivt söka efter IP-<br />
nummer som fildelning skett från för att därefter skicka ut<br />
kravbrev till adresserna bakom dessa IP-nummer. Den<br />
person som genom ett IP-nummer har knutits till fildel-<br />
ning kan hamna i en situation där man i praktiken ges va-<br />
let att betala företagets krav eller gå igenom en ci<strong>vi</strong>lrättslig<br />
process mot ett storföretag med små chanser att <strong>vi</strong>nna.<br />
Förslaget är så mycket större än bara frågan om fildelning.<br />
Det handlar om att några av grundstenarna för en funge-<br />
rande rättsstat avskaffas när delar av det offentliga rättsvä-<br />
sendets rättigheter överlåts på privata storföretag.<br />
Det finns ett flertal stora problem med IPRED-lagen. För<br />
det första är lagen direkt integritetskränkande. Idag räknas<br />
fildelning, med rätta, inte ens vara en tillräcklig grund för<br />
att lämna ut personuppgifter ens till Polisen. I och med<br />
IPRED-lagen kan personuppgifter lämnas direkt till priva-<br />
ta storföretag där den enskilde indi<strong>vi</strong>den ges små, eller<br />
inga, möjligheter att kontrollera <strong>vi</strong>lka uppgifter som sparas<br />
och hur de används.<br />
Lagen kan inte heller anses vara rättssäker då risken är<br />
stor att människor som inte har gjort något olagligt kom-<br />
mer drabbas. Kravbrevet skickas hem till den adress som<br />
är kopplad till IP-numret från <strong>vi</strong>lket fildelning skett. . Det<br />
innebär att människor som delar datorer, som inte har låst<br />
nätverk och som låter kompisar surfa runt riskerar att få<br />
hem kravbrev på astronomiska summor utan att ha gjort<br />
någonting olagligt överhuvudtaget. Därefter ska de försö-<br />
ka be<strong>vi</strong>sa detta i en ci<strong>vi</strong>lrättslig process mot företag som<br />
har tillgång till toppadvokater.<br />
Miljöpartiet motsätter sig att privata företag ges rätt att<br />
leka polis och övervaka hur privatpersoner agerar på In-<br />
ternet. Vi <strong>vi</strong>ll därför att IPRED-lagen ska upphävas.<br />
Upphovsrätten<br />
Miljöpartiet värnar upphovsrätten som en källa för kultur-<br />
utövares inkomstkälla. Samtidigt sker en allt hårdare<br />
övervakning av hur upphovsrätten hanteras bland annat på<br />
Internet, som på sikt försämrar skyddet för upphovsrätten<br />
och skapar motsättningar mellan generationer, olika sor-<br />
ters kulturutövare och olika grupper av medborgare. Vi<br />
anser att privatpersoners brott mot upphovsrätten i ideella<br />
syften inte ska bestraffas utan ser hellre att legala tjänster<br />
utvecklas, så att alla som <strong>vi</strong>ll lätt kan göra rätt för sig. Vi
<strong>vi</strong>ll att staten ska ta initiativ till att tillsammans med bred-<br />
bandsleverantörer och upphovsrättorganisationer skapa<br />
lagliga tjänster för att ta del av kultur på bland annat In-<br />
ternet. Den som kommersiellt bryter mot upphovsrätten<br />
ska bestraffas, såsom i dag.<br />
REGERINGENS POLITIK<br />
Regeringen har dri<strong>vi</strong>t igenom en förstärkning av Försva-<br />
rets radioanstalt (FRA) som gör det möjligt att bedriva<br />
signalspaning även i kabel. IPRED-lagen, liksom datagla-<br />
gringsdirektivet, har röstats igenom i riksdagen och rättsä-<br />
kerheten och den personliga integriteten på Internet har<br />
därmed försämrats.<br />
Stockholmsprogrammet<br />
Under Sveriges ordförandeskap i EU har EU:s nya fem-<br />
årsplan för frihet, säkerhet och rätt<strong>vi</strong>sa förhandlats fram<br />
och antagits på ett toppmöte i december 2009. Program-<br />
met benämns som Stockholmsprogrammet. Det innefattar<br />
polis- och tullsamarbete, räddningstjänst, straff- och ci<strong>vi</strong>l-<br />
rättsligt samarbete, asyl- och migrations- och <strong>vi</strong>seringspo-<br />
litik. Det gör att den personliga integriteten, skyddet av<br />
privatlivet och rätten till asyl inte upprätthålls. Miljöpartiet<br />
är kritiska till den utökade övervakning som blir resultatet<br />
av programmet, som upprättandet av gemensamma regis-<br />
ter och utbyte av information mellan EU-länder och andra.<br />
Andra partiers politik<br />
Regeringen har dri<strong>vi</strong>t igenom exempel<strong>vi</strong>s IPRED-lagen<br />
och FRA-lagen under den innevarande mandatperioden.<br />
Alla partier i den nuvarande regeringen är positiva till<br />
ökad övervakning för att bekämpa det ofta icke definiera-<br />
de begreppet ”terrorism” eller illegal invandring. Man är<br />
generellt positiva till ökad övervakning.<br />
Socialdemokraterna har <strong>vi</strong>a Thomas Bodström dri<strong>vi</strong>t ige-<br />
nom ökad övervakning under tidigare mandatperioder.<br />
Socialdemokraterna röstade ja till IPRED, men nej till<br />
FRA-lagarna. Vänsterpartiet håller i stort med om vår in-<br />
tegritetspolitik och <strong>vi</strong>ll i likhet med oss avkriminalisera<br />
fildelning för icke-kommersiellt bruk.<br />
Hur <strong>vi</strong> bemöter motargument Hur ska upphovsrättsinne-<br />
havarna få betalt? MP: Vi tror att åtgärder för att stoppa<br />
fildelning av upphovsskyddade verk inte fungerar. Vi är<br />
positiva till att kultur sprids och <strong>vi</strong>ll avkriminalisera fil-<br />
delning för icke-kommersiellt bruk. Vi <strong>vi</strong>ll tillsätta en ny<br />
- 114 -<br />
kulturutredning för att ta fram legala alternativ som ger<br />
kulturskaparna ersättning för sitt arbete. Men det räcker<br />
väl att ha rent mjöl i påsen? MP: Även om människor är<br />
helt oskyldiga får övervakning konsekvenser. Människor<br />
riskerar att inte våga säga vad de <strong>tycker</strong> och tänker för att<br />
inte riskera repressalier, inte våga söka vård för sjukdomar<br />
som är stigmatiserande eller inte kontakta medier för att<br />
rapportera om till exempel missförhållanden på arbetsplat-<br />
sen. Alla massavlyssningssystem har missbrukats histo-<br />
riskt. Det är dessutom inget som tyder på att massavlyss-<br />
ning är ett effektivt sätt för att bekämpa brott. Förtroendet<br />
för rättssystemet riskerar att urholkas samtidigt som<br />
grundläggande medborgerliga rättigheter åsidosätts.<br />
BAKGRUND OCH FAKTA<br />
Den personliga integriteten har fått ett starkt upps<strong>vi</strong>ng som<br />
politisk fråga under den senaste mandatperioden. Den så<br />
kallade FRA-lagen som ger Försvarets radioanstalt utökat<br />
mandat att avlyssna svenska folket ledde till massiva folk-<br />
liga protester. Även EU:s datalagringsdirektiv som riksda-<br />
gen förväntas fatta beslut om under 2010 har skapat debatt<br />
om övervakning av medborgarna.<br />
Datalagringsdirektivet t<strong>vi</strong>ngar alla tele- och internetopera-<br />
törer att lagra alla svenskars telefon- och mobilsamtal,<br />
sms- och e-posttrafik. Trafiken ska lagras av operatörerna<br />
i minst sex månader och i högst två år enligt direktivet.<br />
Den lagrade trafiken ska innehålla uppgifter om vem som<br />
ringer, sms:ar eller mejlar vem, när kommunikationen<br />
sker, var den sker och <strong>vi</strong>lken typ av utrustning som an-<br />
vänds. Direktivet ger oproportionerliga befogenheter till<br />
polis samt operatörerna att övervaka medborgarna. Det<br />
finns risk att personregister om medborgares privata<br />
kommunikation hamnar i fel händer. Med datalagringsdi-<br />
rektivet tar <strong>vi</strong> stora steg närmare ett konkret övervaknings-<br />
samhälle.<br />
En tredje stor debatt har handlat om hur och på <strong>vi</strong>lket sätt<br />
Internet ska regleras. Konkret har det bland annat handlat<br />
om IPRED-lagen som är ett EU-direktiv som ger skiv- och<br />
filmbolagsindustrin polisiära befogenheter att motverka<br />
upphovsrättsbrott. Skivbolagen får med lagförslaget möj-<br />
lighet att gå direkt till domstol om de anser sig ha be<strong>vi</strong>s<br />
för att enskilda personer har begått brott mot upphovsrät-<br />
ten. Kritiken av lagen har varit omfattande och handlar<br />
mycket om att Internet inte kan regleras med hot och<br />
tvång utan att andra vägar måste hittas för att värna
INDEX<br />
A<br />
Afghanistan.........................................92, 93, 95, 96, 103<br />
a-kassa............................................ 37, 42, 46, 53, 54, 57<br />
A-kassan .................................. 42, 44, 46, 48, 53, 63, 86<br />
a-kassornas.................................................................. 109<br />
Alkohol ..........................................................................71<br />
Amatörkultur .............................................................. 105<br />
Amnesti....................................................................... 100<br />
Anhöriginvandring ..................................................... 101<br />
Apatiska flyktingbarn................................................. 100<br />
apoteksmonopolet .................................................. 74, 75<br />
arbetsförmedling ...........................................................43<br />
Arbetsförmedlingen ...................................42, 43, 46, 51<br />
arbetsgivaravgiften.....................................33, 38, 43, 47<br />
Arbetsgivaravgifter ................................................ 33, 43<br />
arbetsgivaravgifterna..................... 33, 38, 42, 43, 47, 48<br />
arbetskraftsinvandring .......................100, 102, 103, 104<br />
arbetslivstrygghet .................................42, 50, 51, 53, 54<br />
arbetslöshet .... 33, 36, 39, 42, 43, 45, 46, 47, 48, 50, 51,<br />
52, 53, 54<br />
arbetslöshetsförsäkringen 34, 42, 43, 44, 46, 47, 48, 49,<br />
50, 52, 53, 54<br />
arbetsmarknaden . 36, 37, 39, 42, 43, 44, 46, 48, 51, 52,<br />
56, 57, 58, 63, 71, 85, 87<br />
arbetsmarknadens parter ............................37, 42, 43, 85<br />
arbetsmarknadsutbildning................................42, 43, 63<br />
Arbetsmiljön ..................................................................42<br />
Arbetsmiljöverket................................................... 43, 46<br />
arbetstid.......................................................37, 42, 55, 85<br />
arbetstidsförkortning .............................................. 37, 42<br />
asyl ......................................................101, 103, 104, 114<br />
avlyssning ................................................................... 112<br />
avveckling.........................................................11, 13, 21<br />
B<br />
Barnkonventionen ...................................................... 100<br />
barnombudsmän ............................................................55<br />
barnperspektiv ..................................................55, 56, 60<br />
barntid ...................................................37, 42, 55, 57, 58<br />
bensinpris................................................................ 25, 39<br />
Bensinpriset ...................................................................39<br />
Betyg ....................................................................... 59, 66<br />
Bibliotek .....................................................106, 107, 111<br />
biogas ...................................................................... 12, 20<br />
biologisk mångfald........................ 27, 28, 29, 31, 32, 33<br />
Bistånd ...........................................................................95<br />
BNP.......................................... 13, 33, 34, 40, 67, 69, 95<br />
bostadsbidraget....................................................... 34, 55<br />
bostadstillägget..............................................................51<br />
Buggning..................................................................... 112<br />
C<br />
CDM ....................................................................... 10, 15<br />
Clean Development Mechanism ................. 10. Se CDM<br />
coaching.........................................................................43<br />
cykelvägar............................................................... 21, 44<br />
D<br />
- 115 -<br />
deltidsarbetslösas.......................................................... 43<br />
demokrati ..........................................................92, 95, 98<br />
diskriminering..............78, 79, 80, 81, 82, 83, 84, 86, 87<br />
Djurskydd ............................................................... 27, 30<br />
Djurskyddsmyndigheten ........................................ 27, 30<br />
E<br />
EBO....................................................................... 86, 102<br />
elcertifikat ..................................................................... 13<br />
Elevhälsovård ............................................................... 59<br />
Elöverskott.................................................................... 19<br />
Energieffekti<strong>vi</strong>sering.............................................. 10. Se<br />
energiproduktion ...........................................................Se<br />
energiskatter.................................................................. 36<br />
energiskatterna.............................................................. 35<br />
ensamstående...........................34, 51, 52, 55, 56, 57, 83<br />
Ensamstående föräldrar................................................ 55<br />
Entreprenörskap............................................................ 42<br />
ETS........ Se European Union Emission Trading System<br />
euro.......................................................................... 13, 98<br />
European Union Emission Trading System................ 19<br />
externa köpcentra ................................................... 20, 25<br />
F<br />
fastighetskatten....................................................... 34, 38<br />
Fastighetsskatt .............................................................. 34<br />
feministiskt .......................................................82, 85, 87<br />
fildelning............................................ 107, 112, 113, 114<br />
Finanskrisen.................................................................. 34<br />
finanspolitiken ........................................................ 36, 37<br />
fiskepolitik .............................................................. 27, 97<br />
flygskatt .................................................................. 21, 24<br />
flygtrafiken .......................................................21, 24, 26<br />
FN:s barnkonvention.................................................... 56<br />
Folkbildning................................................................ 106<br />
folkhälsa......................................................37, 71, 72, 75<br />
Folkhälsomålen ............................................................ 77<br />
Folkhögskolor............................................................. 106<br />
forskning ...11, 16, 28, 36, 42, 43, 59, 63, 65, 67, 69, 81<br />
Fossil energi.................................................................. 11<br />
FRA ...............................................................80, 112, 114<br />
Fri programvara.......................................................... 113<br />
Friskolor.................................................................. 60, 67<br />
Friåret............................................................................ 48<br />
funktionshindrade................................................... 72, 84<br />
Förbifart Stockholm ............................................... 22, 24<br />
Fördelningspolitik ........................................................ 34<br />
företag 11, 16, 19, 27, 30, 31, 33, 38, 39, 42, 43, 45, 47,<br />
48, 49, 71, 73, 74, 80, 82, 85, 98, 102<br />
företagsformer .............................................................. 45<br />
Förmögenhetsskatten ............................................. 34, 38<br />
Förnybar energi ............................................................ 11<br />
förnybara drivmedel..................................................... 20<br />
förskolan ..................................55, 57, 59, 60, 62, 65, 70<br />
Försvarets radioanstalt ......................................... 80, 112<br />
Försäkringskassan ......................................42, 51, 53, 70
Försörjningsstödet.........................................................50<br />
Föräldraförsäkring.................................................. 56, 85<br />
föräldraförsäkringen...................................55, 56, 57, 85<br />
föräldrapenning .............................................................57<br />
G<br />
Genuspedagogik ..................................................... 60, 85<br />
Globaliseringen ...................................................... 40, 96<br />
GMO ....................................................................... 28, 97<br />
Green New Deal............................................... 10, 11, 44<br />
grundskolan ..........................................59, 60, 62, 67, 68<br />
gröna skatteväxlingen ............................................ 35, 39<br />
Gymnasieskola ..............................................................65<br />
gymnasiet..............................................59, 64, 65, 66, 68<br />
H<br />
handelsgödsel ......................................................... 27, 30<br />
Hatbrott ..........................................................................83<br />
hbt-personer...................................................................83<br />
Hedersvåld .....................................................................88<br />
heteronormativ...............................................................55<br />
HIV.......................................................................... 73, 96<br />
hotbild ..................................................................... 92, 94<br />
Hushållsnära tjänster.....................................................35<br />
höghastighetsjärnväg.....................................................20<br />
Höghastighetståg ...........................................................21<br />
höginkomsttagare ................................................... 35, 37<br />
högkonjunktur ..................................................36, 37, 39<br />
Högskolan......................................................................69<br />
högskoleutbildning........................................... 59, 69, 79<br />
I<br />
IEA .................................................................................17<br />
IMF.......................................................................... 40, 93<br />
Industri...........................................................................12<br />
inflation................................................................... 36, 39<br />
inkomstskatter ........................................................ 36, 38<br />
integritetspolitik ................................................. 112, 114<br />
Integritetsskydd .......................................................... 113<br />
Internet.........................80, 107, 108, 109, 112, 113, 114<br />
IPCC.................................................................. 11, 16, 41<br />
IPRED ................................................................. 113, 114<br />
ISAF........................................................................ 92, 93<br />
J<br />
Jobbskatteavdrag .................................................... 35, 37<br />
jordbruk.......................................................12, 27, 28, 30<br />
jämställdhet.... 35, 37, 50, 56, 57, 60, 64, 82, 85, 86, 87,<br />
92<br />
Jämställdhetsbonus................................................. 56, 57<br />
Jämställdhetsintegrering ...............................................85<br />
järnväg ...............................14, 18, 20, 22, 24, 26, 35, 36<br />
K<br />
Karensdag ......................................................................51<br />
Kilometerskatt ............................... 14, 20, 22, 24, 26, 35<br />
Klimat ............................................................................19<br />
Klimatanpassning..........................................................12<br />
koldioxidskatt ..........................21, 22, 24, 25, 26, 35, 39<br />
Koldioxidskatten ...........................................................35<br />
- 116 -<br />
kollektivtrafik ..............20, 22, 23, 24, 26, 36, 44, 72, 84<br />
kollektivtrafiken ............................ 18, 22, 23, 25, 39, 84<br />
Kommunsektorn ........................................................... 44<br />
Komvux .................................................................. 63, 65<br />
konstnärer ...........................................................105, 107<br />
kretslopp........................................................................ 33<br />
krig ....................................................................92, 94, 97<br />
Kriminalvården............................................................. 78<br />
kulturarbetare..............................................106, 107, 108<br />
kulturfonder ..................................................44, 105, 108<br />
kulturhus ..................................................................... 107<br />
Kulturmiljövård .......................................................... 107<br />
kulturpolitik ................................................................ 105<br />
kulturskolorna............................................................. 106<br />
Kulturturism................................................................ 107<br />
Kulturturismen............................................................ 107<br />
kulturutövare...............................................106, 107, 113<br />
K<strong>vi</strong>nnojourerna............................................................. 88<br />
Kvotering ...................................................................... 85<br />
Kyotoprotokollet .......................................................... 19<br />
Kårobligatorium ........................................................... 63<br />
källsortering .................................................................. 27<br />
kärnfamiljen..............................................55, 57, 83, 101<br />
Kärnkraft................................................................. 12, 15<br />
kärnkraften............................................12, 14, 15, 18, 31<br />
könsmaktsordningen .............................................. 85, 87<br />
könsrollerna .................................................................. 55<br />
L<br />
landsbygden ......................................................22, 25, 39<br />
Laval-domen................................................................. 98<br />
Lex Gulli................................................................. 72, 73<br />
Lissabonfördraget.............................................96, 98, 99<br />
Litteratur ..................................................................... 107<br />
Livsmedel ..................................................................... 28<br />
luftvårdsdirektiv ........................................................... 28<br />
lågkonjunktur................................. 34, 35, 36, 37, 38, 39<br />
långtidsarbetslösa .............................................44, 46, 48<br />
Läkemedelsberoende.................................................... 73<br />
läkemedelssäkerhet ...................................................... 72<br />
Lärarutbildning............................................................. 66<br />
lönediskriminering ....................................................... 44<br />
M<br />
massavlyssning........................................................... 114<br />
migration.....................................................100, 103, 104<br />
Migrationsverket ................................................100, 101<br />
miljöbil.......................................................................... 20<br />
Miljöbrott...................................................................... 79<br />
miljögifter ...................................................28, 29, 31, 72<br />
miljökvalitetsmål.......................................................... 31<br />
miljömålen ..................................... 27, 29, 31, 32, 41, 72<br />
Miljömålsrådet............................................27, 29, 31, 32<br />
mineralbrytning ............................................................ 29<br />
minoritetspolitik ........................................................... 83<br />
MOA-kontor ................................................................. 42<br />
Modersmålsunder<strong>vi</strong>sningen......................................... 62<br />
Museer......................................................................... 107<br />
Musik .......................................................................... 107<br />
mäns våld mot k<strong>vi</strong>nnor.................. 79, 80, 88, 89, 90, 91<br />
Mänskliga rättigheter ................................................... 97
O<br />
obligatorisk arbetslöshetsförsäkring ............................53<br />
OECD...................................................................... 41, 68<br />
omsorg ........................................................57, 71, 74, 75<br />
P<br />
papperslösa .................................................101, 102, 103<br />
penningpolitiken............................................................36<br />
pensionärer.............................................................. 35, 51<br />
Polisen............................................................................79<br />
Praktik............................................................................63<br />
prostitution.....................................................................80<br />
Q<br />
queer...............................................................................86<br />
R<br />
Regionala kulturfonder .............................................. 108<br />
Reklamskatt ................................................................ 108<br />
Riksbank ........................................................................37<br />
riksbanken............................................................... 36, 39<br />
Riskkapital.....................................................................45<br />
ROT-avdrag............................................................ 35, 44<br />
räntor ..............................................................................36<br />
rösträttsåldern ................................................................84<br />
S<br />
Scenkonst.................................................................... 108<br />
Schengensamarbetet................................................... 102<br />
Sexualbrottslagstiftning ................................................80<br />
SFI........................................................................... 83, 84<br />
SIKA ................................................................. 21, 22, 26<br />
sjukförsäkring......................................................... 34, 40<br />
sjukförsäkringen ................42, 44, 50, 51, 52, 53, 54, 86<br />
sjukskriven.....................................................................51<br />
sjukvård........... 40, 71, 74, 76, 77, 82, 83, 101, 102, 103<br />
sjöfart ................................................................20, 25, 26<br />
skattekvoten...................................................................36<br />
skatter.................................25, 33, 35, 36, 38, 39, 40, 93<br />
Skattereduktionen..........................................................35<br />
skattetrycket................................................33, 35, 36, 38<br />
skatteväxling..................................................................33<br />
skolmat...........................................................................28<br />
skolmaten................................................................ 28, 61<br />
skrotningspremie ...........................................................44<br />
småbarnsföräldrar................................................... 37, 70<br />
småföretag .......................33, 34, 43, 45, 47, 48, 49, 108<br />
socialbidragen......................................................... 42, 50<br />
socialtjänstlagen ..................................................... 88, 89<br />
Sponsring .................................................................... 109<br />
Spårvagn ........................................................................23<br />
Stabiliseringspolitik ......................................................36<br />
Stabiliseringspolitiken ..................................................36<br />
Statens kulturråd......................................................... 106<br />
statsskulden....................................................................34<br />
- 117 -<br />
stjärnfamiljer........................................................... 55, 58<br />
Stockholmsprogrammet ............................................. 114<br />
studerande .........................................................46, 52, 59<br />
Studieförbundens........................................................ 106<br />
Studiemedel .................................................................. 63<br />
Surrogatmödraskap ...................................................... 84<br />
Svenska för invandrare ................................................ 83<br />
sysselsättningen ............................. 33, 37, 39, 40, 48, 49<br />
Säpo............................................................................. 112<br />
T<br />
tandvårdsreform...................................................... 73, 75<br />
terrorism................................................................96, 114<br />
tillgänglighet................................................................. 84<br />
tillsatser ................................................................... 28, 97<br />
tillväxt ...................................................31, 33, 40, 41, 93<br />
tobak.............................................................................. 71<br />
transportsektorns .......................................................... 20<br />
trängselavgifter....................................................... 20, 23<br />
två grader ...................................................................... 12<br />
tvågradersgränsen......................................................... 17<br />
U<br />
Ungdomsarbetslösheten ............................................... 45<br />
Upphovsrätten.....................................................113, 114<br />
uranbrytning.................................................................. 13<br />
utrikespolitik.....................................................92, 94, 95<br />
utsläppshandel ........................................................ 13, 21<br />
utvecklingssamtalen ..................................................... 59<br />
V<br />
valfrihetssystem............................................................ 74<br />
vattendirektivskrav....................................................... 28<br />
Vattenfall ................................................................ 14, 45<br />
Vattenkraft .................................................................... 14<br />
Vattenkraften .......................................................... 14, 18<br />
<strong>vi</strong>ndkraft......................................................11, 13, 19, 44<br />
<strong>vi</strong>ndkraften.............................................................. 11, 17<br />
<strong>vi</strong>sum...................................................................101, 103<br />
WTO.............................................................................. 93<br />
vågkraft ................................................................... 11, 13<br />
våldtäkt..............................................................88, 90, 91<br />
våldtäktslagen ......................................................... 88, 89<br />
vårdnadsbidrag ....................................................... 56, 57<br />
Vårdnadsbidraget .......................................56, 57, 58, 86<br />
Världsbanken..............................................40, 41, 93, 95<br />
växthusgaser ................15, 17, 18, 19, 20, 24, 31, 40, 97<br />
Y<br />
yrkesutbildning....................................................... 59, 63<br />
Ö<br />
VX2082-KBS-2010-03-03<br />
Östersjön .....................................................11, 13, 30, 92<br />
överskottsmål................................................................ 34<br />
överskottsmålet....................................................... 34, 38<br />
övervakningssamhälle................... 80, 98, 107, 112, 114