N - SLU
N - SLU
N - SLU
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
INNEHÅLL<br />
Om orsakerna till skördeskadorna hösten 1960 i Uppsala län av Gösta<br />
Berglund . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .. 1<br />
Om jordbearbejdning i Danmark av H. C. Aslyng . . . . . . . . 17<br />
Pågående jordbearbetningsundersökningar i Finland av Reijo Heinonen 24<br />
Nitrat- och vattenhushållningen i en torkkänslig lerjord av Reijo<br />
Heinonen. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 30<br />
Om bevattningens inverkan på betestillväxt och betets kvalitet av<br />
Gunnar Hallgren ..................... 39<br />
Orsakerna till förbättringen av jordarnas strukturstabilitet genom<br />
kalkning av K. Hartge . . . . . . . . . . . . . . . . . . . 56
1'idskriften utgives i samarbete mellan institutionerna för<br />
agronomisk hydroteknik och marklära vid Kungl. Lantbrukshögskolan<br />
och institutionen för kulturteknik vid Kungl. Tekniska Högskolan.<br />
Redaktionskommitte:<br />
Professor YNGVE GUSTAFSSON<br />
Professor GUNNAR HALLGREN<br />
Professor LAMBERT WIKLANDER<br />
Redaktionens och expeditionens adress:<br />
INSTITUTIONEN FÖR AGRONOMISK HYDROTEKNIK, Uppsala 7<br />
Tel. Uppsala 25025, 25125<br />
Postgiro 38 1795<br />
Tidskriften utkommer med fyra nummer årligen.<br />
Abonnemangspris pr år kr. 12:-.<br />
Lösnummer kr. 3: 50.<br />
Författarna äro själva ansvariga för sina uppsatsers innehåll.<br />
Vid återgivande av text torde källan och författaren angivas.
m U/luna årsnederb 1960 [] Vänersborg årsnederb. 1.960<br />
m:lct/ åren 1893-1955 n -N'- m:lct/ åren 1.932-1955<br />
n -N-<br />
Månctd<br />
Månctd<br />
Fif}. 2, i\JeclcJlledct'höl'd och nedcl'hiit'(len ål' 1060 vId Vltnna och Yiincl's])ocg.<br />
SOUl scdankoJl] nit heslå under och en '.'cckn<br />
september. Den höga nederbörden flek till följd olufattande övel'syiim"<br />
ningar runt sjöar och yaLlcndrag och fällen.<br />
Del kan 'Vara a intresse nU jiirnföra<br />
nunna]t Iner" nederbördsrik l område,<br />
dcrlelzcn har YHril dcnsnrnrna<br />
nederhörd sundt'rskoU och viirmc fiirsOUlrnarCl1<br />
j !i och sam mall nederhörden<br />
nederbörd att<br />
snunna anlal<br />
har skördeskadorna haH relati.vt<br />
skador förekornmit i<br />
Denna<br />
åkrarnas skötsel med<br />
med<br />
under juli oeh<br />
måste<br />
aU: la emot stora nedel'bön!s-,<br />
nederhördsrika viistra delen a v<br />
består i bättre dikning och<br />
oeh<br />
Föreliggande undersölming har ulförls så, att sl\adeol'saken för varje<br />
skadad gröda på varje enskild gård i möjligaste mån sökt klarläggas.<br />
En så ingående undersökning har varit möjlig att genomföra, genom<br />
F<br />
;)
nU personliga besök gjorls hos gillesombuden, varvid skadeorsaken<br />
på yarje enskill fält kunnat fastställas. I den mån tveksamhet rått,<br />
har telefonkontakt tagits med l'espektiye brukare för att säkrare fast-o<br />
ställa orsaken.<br />
De t mate dal som h ushållningssä llskape l insamlat under höstens<br />
lopp för att belysa skördeskadornas OInfalll1il1g, har i hög grad under"<br />
hittat detta arbete. Materialet i fråga utgjordes av gillesombl1dens uppgifter<br />
om varje enskild gård som drabhats av skördeskador. Gillesombuden<br />
grundar sin uppfallning på egen lokalkännedom, diskussioner<br />
med HLF-s tyreIsen i respektive lokalavdelning och direkta kon··<br />
takter med de jordbrukare, som haft skördeskador. l hushållnings ..<br />
sällskapets sammanställning finns därför uppgift om gård, skadad<br />
gröda och areal.<br />
Det egentliga arbetet med insamlingen ay materialet tog Sill början i<br />
slutet av noyember och slutfördes i huvudsak under december. Diskussionerna<br />
med gillcsombudell kunde sålunda ske i nära anslutning<br />
till deras 15-oktoberrapporter och lnedull dc iinnu hade en klar minnes ..<br />
hild al' höstens skördesiiuatioll.<br />
SkadeOfsakerna med hjälp av gillesOIubuden i två hu .. ,<br />
, cl/skilda orsaker och scmwcl'kcwde o/'sa!;er, Inom var och<br />
en av dessa huvudgrupper gjordes en uppdelning enligt nedanstående<br />
schema.<br />
ViiI dikade fäll<br />
avlopp<br />
kväyegödsling<br />
Olämpliga sorter<br />
Andra orsaker<br />
Groddskador<br />
manuell eller masldnell kapacitet<br />
Växtsjukdomar och skadedjur<br />
Hegnskadol'<br />
Under huyudgruppen enskilda skadeol'saJ,:el' har förts sådana skador<br />
som hUYlldsakligen uppkommit genom en enda orsak, t. ex. liggsäd.
Liggsädens orsak<br />
lI.iklig j(Yävcgöclsling<br />
Olämpliga sorter<br />
,\nclra orsaker<br />
Summa<br />
TABELL 4. Liggsädesskador.<br />
ha<br />
37(;<br />
72<br />
43G<br />
884<br />
Areal<br />
0/<br />
,o<br />
9,1<br />
1,7<br />
10,0<br />
Ett studium av primärmaterialet visar, att endast en mindre del<br />
eller 121 hektar av den i tabell 4 redovisade arealen spolierats av en-o<br />
dast liggsäd. Det är huvudsakligen i kombination med låg bärighet<br />
fälten, som liggsäden orsakat totals kador.<br />
Härav framgår att dikning och gödsling inte på något sätt kan anses<br />
vara ntbytbara faktorer, utan att dikning måste betraktas som en förutsättning<br />
föl' rationell gödsling.<br />
{a/dorer som orsak till lotulskadol'<br />
skördeskador heroende etc. har<br />
haft lnindre och här sammanförts i en labeLL<br />
Hubriken låg kapacitet gården innefattar sådana SOUl<br />
rnan ej h.urmit skörda arbetskraft eller luaskinel1<br />
utl'UC; Hubrl.kcn hrukare har sin<br />
egen utkom.,,! från ej ansett det Iö"<br />
tid till<br />
20,R<br />
L Dessa arealer<br />
t' nderrubrikcll timo Lej frö som<br />
yurdd fröet s UJ' axen<br />
innan man kunde verkställa skörden. Under denna rubrik hold'öl'des<br />
ihcH :3D hektar klöverfrö rned i det närmaste ohefintlig frösättning.<br />
TA rn:LL G. Skördeskador uppkomna 'lY andra än ilabellerna l--l angi\'lla or8:1k('r.<br />
Skacleorsak<br />
Groclclskadol'<br />
Låg kapf1citet på gflnlen<br />
"äxlsjukdomal' och skadeclj l1r<br />
Hegnskaclor<br />
ha<br />
IOö<br />
-l2G<br />
11(;<br />
2R7<br />
Areal<br />
D'<br />
.0<br />
G,O<br />
10,G<br />
2,8<br />
6,9<br />
11
F i(/. 1. S padrllll harven<br />
harvmarknac1.<br />
olika modifikationer dominerar fortfarande f"inlands<br />
ocI,så vissa vara den bästa harven till vårbruket<br />
hrolL menar sådana vilka va.lltorven förorsakar<br />
heter jorden 2). Under torrår kommer dessa till sy·<br />
SOUl svagvuxna slrimrn.or bestånden.<br />
'1'1'018 den sega traditionen har det dock hörjat bJåsanya<br />
Fig. 2. Håligheter U1Hler plogtiltan efter valJbrott.<br />
25
Piu. ,'l. En al1\'iinclbar "hg rör skapande 'ly elt mängsidigt Hr!Jelsl'cflskap hjlH!Cl' kul··<br />
linllorramell, \'arp{\ kan l'iistas en sladd som !'eglerar al'betsdjupcl.<br />
B, Sa,mma han som j men köres [j.J!<br />
be up eller ca lilli> cm. Brt!<br />
C. Tnlditionclli hruk med lihan.<br />
'fil! alla HY<br />
instruklioner<br />
utreddes.<br />
intresserade delade uL<br />
"anIma ,,0111<br />
nu två somrars erfarenheter. Vill' Hysil\! iiI' all fortsätta<br />
rall ännu eH år, yarcfier agr. Nieminen [råll<br />
len för lantbruksmaskiner får hearbeta hela luaterialeLFörsö](sserien<br />
kompleHeras nalurIigtyismed speciella sludier ;n' olika detalj<br />
såsom såbfiddens finhet, såningsdj up os\'.<br />
Vihl andra forskningslem
samt det s. k. traktorspårförsöket, vilka startades respektive 1952 och<br />
1957 -- de två förstnämnda försöken har pågått sedan 1953 -- och<br />
slutligen två försök som begyntes våren 1958 till följd av de exceptionella<br />
väderleksförhållandena, nämligen ett vältnings- och ett ylharv.,<br />
ningsförsök. Försöksgrödan är vårsäd, företrädesvis vårvete,<br />
Av större intresse är troligen plöjningsförsöket, där man plöjt till<br />
20, 25 och 30 enl djup samt tillfört normal och dubbel-normal gödsel",<br />
giva; bearbetningsdjup- och såtidsf'öl'sökel, där man i fyra försöksled<br />
kombinerat grund (5 cm) och djup (15 cm) bearbetning med tidig<br />
och sen sådd; ävensom vältningsförsökel: med normalt vårbruk samt<br />
vältning omedelbart respektive en vecka efter sådden, det senare alternativet<br />
utgörande det typiska vältningsförfarandet i Finland.<br />
De preliminära planerna för avdelningens verksamhet under 1960<br />
går ut på att försöken fortsättes i den kvantitativa utsträckning som<br />
här nämnts, men med en kvalitativ utvidgning av undersökningarna<br />
mot tidigare. DärlLll planeras en utläggning av de viktigaste av dessa<br />
försök vid tre försöksgårdar inom det sydfiuska lerområdet.<br />
29
I föreliggande uppsals skall kortfattat redogöras för bevatlningsförsöl<<br />
utförda i belesyall på olika platser i Uppland under åren 1\)47-1955.<br />
\'issa HY dessa försök har tidigare berörts (NXXs lH47, HALLGHEN 1(55),<br />
men någon samlad redogörelse för desamma har hittills ieke lämnats.<br />
Yisserligen kan de icke lill alla delar anses fylla de fordringar som<br />
ifråga om försöks lidens längd bör ställas på försök al' ifrågavarande<br />
art, men då de av olika anledningar avslutats, har jag ansett det<br />
kunna yara ny intresse ntt såsom en inledning till denna artikelserie<br />
lämna en översikt av de ur kvantitativ oeh kyaIitativ synpunkt erhållna<br />
resultaten. Det må tilläggas nlt försöken utförts under tämligen<br />
likartade betingelser oeh efter enhetliga grunder, vilket i någon mån<br />
kan kompensera för materialets beskaffenhet, yari'ör resultaten till en<br />
Yiss grad kan anses stödja och komplettera varandra,<br />
FÖl'söksplanel'<br />
De ifrågayarande bcyattningsförsöken hnr utförts "id fyra egendo .. '<br />
mar i Uppland, där hevattningsanläggning fanns installerad: 1)<br />
lund i Funbo 2) Hotebro, 3)<br />
) Ultuna<br />
faIl har den<br />
Iiiggningen<br />
bevattning av försöksparce1Ierna. Bevatt ..<br />
ningen av försöken skett samtidigt med beyattning fly de hetes ..<br />
samt Tued av snmnUl<br />
Detta innehär alltså nU heva<br />
varit densaumw försöken<br />
Man får icke bortse ifrån att be ..<br />
ttningt'll arbe!slelUl1sku skilj fall kan ha utförts \'id<br />
annan iin önskvärd för ernående :et\' hilsia<br />
effekt HY denna. De erhållnn försöksresultaten hör stdunda hedömas<br />
mot härav,<br />
De försöl
Fiff. 1. Foto av bevallningsförsökel vid Marielulld. Vid sl,ördel1 avgränsades först<br />
llettopal'ccllerna. Dc vid heval tningcll allviinda sIdirmarna ligger upplagrade inom<br />
det inhilgnade området.<br />
förhållandena i netl0pul'ceJlen under denna, eller på motsvarande<br />
neUoparcell inom de bevattnade rutorna. Det hör crncllerlid fram·<br />
att ord. Vid skörden<br />
dsar. Skörden har i det följande<br />
'ly 1<br />
yarierade nwllan 20<br />
rörsö!\sviirdal'na har nederhördsobscl'yalioner och<br />
keD dem. och skörd nv försöken har SOllJ.<br />
omhänderhafts av inslitutionens Ullunaförsöket har sin<br />
helhet handhafts nv institulionen .<br />
.1. Marielund.<br />
Försöket Yid l\larielund utlades 1947 på en betesfåUa, där beståndet<br />
utgjordes aven blandning av "ilklö\'er och främst rödsYingel och<br />
timotej. På grund av att försöks området med åren korn alt få karaktär<br />
nv slåUeryall, yUkel är ett vanligt förhållande II fastliggal1de försök<br />
på betesvall, vilka skördas genom slåtler, flyttades försöket Hl53 till<br />
41
aU den högre kvävegivan, beträffande åren H)52--55, medfört en skördeökning<br />
av 1010 fe/ha å obevattnat och l 170 fe/ha i samband med be-o<br />
vattning. Då skillnaden i kväve tillförsel i medeltal för de fyra åren<br />
var ca 500 kg kalksalp.jha, blev sålunda skördeölmillgen genom den<br />
större N-givan av storleksordningen 2 fe per kg kalksalp. Mot detta<br />
resultat skulle man sålunda kunna ställa det ovan anförda värdet 9 fe<br />
per ha och mm bevattning som utgångspunkt för en diskussion av<br />
vilka kostnader man kan lägga ned på bevattning aven betesvall innan<br />
det blir ekonomiskt förmånligare aH koncentrera sig på gödslingsåtgärder-o<br />
med nuvarande pris på kalksalpeter ca 11 öre per m 3 vatten.<br />
Men man bör då även nogsamt beakta vilken faktor det är som under<br />
ej alltför sällan inträffande situationer fäller utslaget. Som ovan<br />
nämnts erhölls under torrperioderna 1955 ingen skörd å obevaHnade<br />
försöksrulor, trots riklig N-gödsling.<br />
""'-'-'lHA"'.,"," sarrnnansättning<br />
Bevattning av betesvallar är en åtgärd som såväl<br />
ökar vallarnas som åstadkommer av HV""<br />
ämle har .man alt räkna med aH<br />
den även kvalitet. Vid tidigare utförda<br />
försök vid UlInna har medföra en viss ökning av<br />
betets befanns<br />
av intresse aU undersöka huruvida vid de<br />
försöken betels kvalitet likartat sätt som<br />
förhållandevis verksiiillda<br />
har en serie kemiska utförts il en del av skördarna från för"<br />
söken vid de<br />
halt av<br />
Härvid bestämdes<br />
och växttråd. Som regel var<br />
och :3: e av Yilka den förra i<br />
d.en 27 j och den senare den 28 juli. Beträffande första<br />
Il1edeHaI den 1 juni, visade det sig i flera fall obehövligt att<br />
bevattna försöket före denna; försöket fick alltså därvid karaktär av<br />
s. k. blindförsök. För att ii ett ur bevattningssynpunkt så enhetligt<br />
maleriai som möjligt knnna belysa bevattningens inverkan på betets<br />
kemiska sammansättning, och på samma gång i görligaste mån be·"<br />
gränsa analysarbetet, inskränktes analyserna för resp. gårdar och ål'<br />
till 2: a och 3: e skörd. 'rrots denna begränsning kom dock analyserna<br />
50
att draga den slutsatsen, att bevattning al' bdesyallar i allmänhet<br />
torde vara ägnad alt öka betets kaliumhalL Huruvida denna ökning<br />
beror på en direkt ökad kaliumupptagning av de olika yallväxterna<br />
genom bevattning eller på en genom denna åstadkommen förändring<br />
av beståndets sammansätlning i riktning mot mer kaliumhaltiga växter<br />
är vansldig att Hygöra, emedan några ingående heståndsanalyser icke<br />
utfördes vid de ifrågavarande försöken. Del må emellertid nämnas al t<br />
vid pågående undersölmingar vid institutionen för agronomisk hydro<br />
lelmik rörande bl. H. inflytande tillväxten HY yull-<br />
i renhestånd<br />
hes tände ls kali UluhaH<br />
därförkullllD fönnoda<br />
fall dclYis torde bero<br />
har iekernolsvarande ökning nv<br />
lued ökad vattentillförsel erhålIits. lv1an skuLle<br />
aH de i tabell ;) resullaten varje<br />
[lV vallbeståndet genom ben,tL-·<br />
Beträffande Ca och P ,-isade som synes ya ra<br />
oberoende av IJcyattningen. Tendensen<br />
om rosfor, då det antald försök koncenlrationen är uå-<br />
hevattnal än oheval.tnat försii](sled<br />
ensJd.lda årell). Ca-,Yiirdcua ilr JJJcrn nll'iert]<br />
iilsldJlig:lf:111<br />
Sll il<br />
Yad<br />
iiYCll dc<br />
i dd aH Ca·.}wllcll<br />
dclIJC,,:ilJnnde fiin;iil,,;mot)ll'lJlcL gCllOlll-rör<br />
si'lyiil Ca som P dock cndas! om<br />
()('h,i.ixtl<br />
. Som ;d] mii tendens kao clnellerl<br />
medan \il:\.Hl'i'ldh:·lil('ll ÖI(HI'<br />
fall<br />
11((;1 lordc fi', lills!,; c:<br />
och .L.JUNGllE1Hi<br />
lendens ieke förefanns w<br />
försöken dd CJtulla liuder den ifrtl<br />
SCHlJ av taheLl Ö YUf<br />
i i försök bin i försök !; detta<br />
obevaltnade som det bevattnade försölzsledeL Det första<br />
var lika i de häda .-ar cllHgl erhållna<br />
resull ut ä'ven råproteinha1tel1 ungefär densamma. Under de<br />
jal1de åren Hlwändes j försök II en duhbelt Stl stor kyiivemäl1gd<br />
52
och under del förenklade antagande, att den undersökta vätskan alltid<br />
yäter kapillärYäggen fullständigt (kontaktvinkeln =, 0°). Den vinkel, som<br />
man i den aktuella metoden teoretiskt skall ta hänsyn till är identisk<br />
med kontaktvinkeln bakåt. På denna vinkel uppmättes yärden mindre<br />
än :Jo. En korrigering företogs likväl inte, emedan mätningen aven<br />
sådan liten vinkel är mycket osäker enligt Adam. För mätning ay<br />
ylspänningen fordras bara några få mm 3 vätska. En bestämning av<br />
dess täthet är inte nödvändig vid horisontellt läge på kapillären. De"·<br />
formeringen av menisken genom tyngdkraften kan man bortse ifrån<br />
vid ett tvärsnitt på kapillären < 1 mm. Avläsningen av manometern<br />
äger rum när det tryck, SOIn utövas på den undersökta vätskans högra<br />
menisk, just är så stort, att den vänstra menisken är plan. Detta känns<br />
igen därav, att ingen skugga kan ses mer på den belysta vänstra<br />
menisken.<br />
13. J(ompletfemnde mätningal'<br />
På centrifugaten ;')00 i laboratorieförsöket mältes: den gula färgens<br />
intensitet (med Zeiss Elko<br />
kalciumhalten och lorrsubstanshalten.<br />
För hedsandjorden, molättleran och plaggensanden bestämdes<br />
k urvorna enligt L. il. Ric1wrds.<br />
Alla ueerbarhei och<br />
koncentration och renhet.<br />
koncentration heror framför alll sk<br />
pnlY, som anordnats rör<br />
som inte blc\' fum lika vid<br />
renD nItrerades dessa genom<br />
A<br />
Porzellanmaunfaktur iiI' till nackdel, emedan i så faU<br />
avscYiirda olikfonniga förändringar l centrifugatens ytspänning upp·<br />
Iriida i jämförelse .med de ceutrifugal, som flItreras genom G 4·fiHren.<br />
Alla Yid mätningarna anyända glasattiraljer tyättades före yaeje ny<br />
Inätning med biluomaisYHvelsyra.<br />
lndil'ckl mätning (W kontalduinkeln (Enslin-metoden)<br />
Genom kalkningen höjdes försöksjordarnas hefuktningshastighet,<br />
särskilt för d e första 1;) sekunderna och starkare för stora än för lilla<br />
kalkgivan. Avvikande från den allmänna tendens, som resultaten ut""<br />
50
till väsentlig del av möjliggörandet och berrämjandet av de fasta mark·<br />
partiklarnas hoplimning via organiska substanser till följd av ändring<br />
av gränsyteegenskaperna. Häri ligger också orsaken till den upprepade<br />
gånger gjorda iakttagelsen, aH kalk enbart knappast har någon elleld på<br />
strukturstabiliteten, men likväl befordrar stabiliteten i sam yerk an med<br />
lämpliga organiska substanser. Kalkningen förorsakar en förträng·<br />
ningseffeld, som framträder särskilt tydligt, när markens slruktur·<br />
stabilitet är låg till följd av brist på limmande organiska slernämnen.<br />
Ar andelen av dessa substanser stor till följd av hög biologisk aktivitet,<br />
så minskar förtriingningseIreldens inverkan, emedan då absorptionen<br />
av organiska iinmen dd gl'änsytan är tillräckligt stark även utan kalkens<br />
inverkan.<br />
Sammanfattning<br />
Orsakerna till kalkens stabiliserande inverkan på markstruktul'C'l1<br />
har undersökts. Följande storheter har mätts: 1) Kontaklvlnkeln mellan<br />
rent vallen och den delyis ay organisk substans bestående hinna, som<br />
täcker de fasta Kontaktvinklarna mellan oeh<br />
den aycentrifugerade markvätskan, il) hos olika 1'rak·,<br />
Lionel' av mark vattnet, som a vcelltrifugerats med yarierande kraft.<br />
Kontaktyinkelnmellan dest. vatten och de hinnor, som täekt'l' dc<br />
fasla larna minskas genom<br />
Koniakfl'inkc1n mellan och glas ökar med kalJ,··,<br />
accelerationen<br />
l JOO g utnmna centrifngalet sjönk till 1'ö\jd av kalkningen, I en modell·<br />
.lord, som yar fri från organisk substans uppträdde inte de besluinlll.<br />
förändringarna i ccntrifugatens ytspänning, De uppmätta förändringarna<br />
tollzades diirför som följd al' en anrikning ay yuttenlösIig<br />
organisk substans i närheten av gränsytan mellan fast och flytande fas.<br />
Denna slutsats stödes genom jämförande betraktelse av andra för"<br />
faltares resultat.<br />
Den beskriyua anrikningen befrämjas genom kalkningen, den anses<br />
som yiktig orsak till kalkens stabiliserande lIwerkal1 på aggregaten.<br />
Gfi
B ÖDE N<br />
NN<br />
N<br />
-I-S<br />
." k.<br />
med<br />
- Enkel-- Hållbar<br />
ODI & C:O" N , 018-80590
,<br />
®<br />
och av vårfloden översvämmade ängar<br />
och betesmarker kunna efter<br />
under och ge goda skördar,<br />
Staten bidrar till<br />
tens lantbruksingenjörer<br />
och kontroll, och för betl', den<br />
elektriska utrustningen för pumparna står
I<br />
--",--",--,--,--,--<br />
Tillverkas av<br />
AB fiNSHYTTANS BRU<br />
T E Lo F I L I P S T A D 1101
Balj<br />
Bakteriekulturer för ympning av olika slags baljväxter<br />
såsom Klöver, A"rter, Vicker,<br />
erhållas vid<br />
L NTBRUKSI-IÖ S<br />
ALJ BOR T<br />
etc,<br />
O ANS<br />
RI<br />
UPI'SALA 7. TELEFON UPPSALA 25170<br />
av 6 kr. pr ha.<br />
Kultur för '/z ha är 4,5<br />
il diam, och cm<br />
hög och innehåller ca<br />
100 000 000 000 bakterie!'<br />
mQt ett<br />
lämnas<br />
!<br />
I<br />
j
ut med vatten<br />
direkt i spl'Lltan och spruta på<br />
den vass som ska bort. Efter 3<br />
veckor vassen och<br />
och nästa år är området vassfritt.<br />
Stora arealer sprutas .med<br />
motorryggspruta. För mindre områden<br />
går det bra med en<br />
ryggburen trädgårdsspruta.<br />
föll"<br />
.i uni<br />
EFTER<br />
FlZAGULAN kostar J5 kr per<br />
liter. En liter räcker till<br />
[50··200 m? vass,<br />
OBS! är helt ofar·<br />
ligt föl' dj ur och fisk.<br />
GRA 'nS! Rekvirera vår bro··<br />
schyr Mot vass Fragulan med<br />
vass flora i färg!<br />
Kontakta något av våra !contor eller vår försöksavdelning<br />
j Stockholm föl' en diskussion om Era problem.<br />
Göteborg l<br />
Postbox 441<br />
031/197600<br />
Malmö 4<br />
Postbox 4080<br />
040/72290
Findus<br />
111111111111111111111111111111111111111111111111111111111111111111111111111111111111111111111111111111111111111111111111111111111111111111111111111111<br />
I Bjuv öster om Hälsingborg - i hjär<br />
tat av Skånes grönsaksdistrikt - lig<br />
ger Findus. Marabou beslöt 1941 att<br />
här skapa en modern svensk konserv<br />
industri. Starten skedde genom inköp<br />
aven liten syltfabrik med ca ett dus<br />
sin anställda. Ur denna har dagens<br />
Findus växt fram. Fabriksanläggningen<br />
i Bjuv omfattar nu ca 32.000 m 2 under<br />
tak och ca 750 ha försöksodlingar. I<br />
Bjuv arbetar nu ca 900 anställda året<br />
runt - under sommaren ca 2.000 -<br />
med att framställa omkring 30 miljoner<br />
kilo Findus-varor per år. Härut<br />
över djupfryses fisk vid Findusfabriken<br />
i Hammerfest samt i Karlskrona,<br />
Varberg, Trelleborg och Frederikshavn.
Uppsala 1961. Almqvist & WlkseJl8 Boktr. AB 61174.011