Bilden av Afrika - Sida
Bilden av Afrika - Sida
Bilden av Afrika - Sida
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Bilden</strong> <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong><br />
– en kvalitativ analys <strong>av</strong> den bild<br />
som förmedlas <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong> i tre kanaler<br />
2013-04-11
Innehåll<br />
1. <strong>Bilden</strong> <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong> s. 4<br />
1.1 Bakgrund s. 4<br />
1.2 Syfte s. 4<br />
1.3 Metod s. 4<br />
1.4 Materialinsamling s. 5<br />
1.5 Avgränsningar s. 5<br />
2. <strong>Bilden</strong> <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong> i svenska medier s. 7<br />
2.1 Inledning s. 7<br />
2.2 Metod och urval s. 7<br />
2.3 Redovisning <strong>av</strong> material s. 7<br />
2.4 Ämnen s. 8<br />
2.5 Huvudaktör s. 8<br />
2.6 Geografi s.8<br />
2.7 Åsikts- och nyhetsmaterial s. 9<br />
2.8 <strong>Bilden</strong> i affärspress s. 9<br />
2.9 Vems perspektiv finns representerat? s. 10<br />
2.10 Journalisters bild <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong> s. 10<br />
2.11 Bilderna <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong> s. 11<br />
2.12 Sammanfattning och reflektioner utifrån mediebilden s. 12<br />
3. <strong>Bilden</strong> <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong> i svenska insamlingskampanjer s. 14<br />
3.1 Om insamlingskampanjerna s. 14<br />
3.2 Passiv eller aktiv? Objekt eller subjekt? s. 15<br />
3.3 Ung eller gammal? Kvinna eller man?’ s. 16<br />
3.4 Stad eller landsbygd? s. 17<br />
3.5 Statisk eller dynamisk? s. 17<br />
3.6 Framtid eller dåtid? Framgång eller tillbakagång? s. 18<br />
<strong>Bilden</strong> <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong> © TNS 2013<br />
2
3.7 Vilka delar <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong> förekommer i kampanjerna? s. 18<br />
3.8 Sammanfattande slutsatser s. 18<br />
4. <strong>Bilden</strong> <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong> i granskade läromedel s. 20<br />
4.1 Vilken plats tar <strong>Afrika</strong>? s. 20<br />
4.2 I vilka sammanhang skildras <strong>Afrika</strong>? s. 21<br />
4.3 Statiskt eller dynamiskt? Framtid eller dåtid? Framgång eller tillbakagång? s. 22<br />
4.4 Ung eller gammal? Kvinna eller man? s. 23<br />
4.5 Passiv eller aktiv? Subjekt eller objekt? s. 24<br />
4.6 Stad eller landsbygd? s. 24<br />
4.7 Vilka delar <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong> förekommer i läroböckerna? s. 25<br />
4.8 Sammanfattande slutsatser s. 25<br />
<strong>Bilden</strong> <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong> © TNS 2013<br />
3
1. <strong>Bilden</strong> <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong><br />
1.1 Bakgrund<br />
Människors bild <strong>av</strong> verkligheten förändras långsamt. Uppfattningar, föreställningar och intryck, som<br />
inte rör människors omedelbara vardag utan en omvärld som man emellanåt kommer i kontakt med<br />
via olika kanaler, tenderar att dröja sig kvar och bli otidsenliga och opåverkade <strong>av</strong> förändringar som<br />
faktiskt sker och har skett. <strong>Bilden</strong> <strong>av</strong> omvärlden kan bli förlegad och grunda sig på förhållanden och<br />
faktauppgifter som är flera decennier gamla. Statistiska Centralbyrån (SCB) genomför årligen på<br />
uppdrag <strong>av</strong> <strong>Sida</strong> en attitydundersökning om svenskarnas syn på global utveckling och bistånd. Några<br />
<strong>av</strong> frågorna rör sakförhållanden om social utveckling i olika afrikanska länder. Undersökningen visar<br />
att svenskarnas bild <strong>av</strong> exempelvis barnadödlighet och analfabetism är otidsenlig och att bilden <strong>av</strong><br />
utvecklingen i <strong>Afrika</strong> är överdrivet negativ. Den utveckling som skett de senaste 20 åren tycks, i alla<br />
fall i denna bemärkelse, inte ha påverkat svenskarnas bild <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong>.<br />
I tidigare undersökningar som <strong>Sida</strong> genomfört framgår att de kanaler som i störst utsträckning formar<br />
vår bild <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong> är:<br />
- Massmedia<br />
- Insamlingskampanjer<br />
- Läromedel för skolan<br />
1.2 Syfte<br />
Syftet med studien är att med en kvalitativ analys beskriva bilden <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong> i tre olika kanaler:<br />
- Ett urval <strong>av</strong> massmediala kanaler<br />
- Läroböcker för högstadium och gymnasium<br />
- Insamlingskampanjer<br />
1.3 Metod<br />
Analysen har genomförts genom en dimensionalisering <strong>av</strong> text- och bildinnehåll. Den här analysen är<br />
<strong>av</strong>gränsad till följande dimensioner:<br />
Passiv – Aktiv / Objekt – Subjekt<br />
Kvinna – Man<br />
Ung – Gammal<br />
Stad – Landsbygd<br />
Statisk – Dynamisk<br />
Framgång – Tillbakagång<br />
Framtid – Dåtid<br />
<strong>Bilden</strong> <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong> © TNS 2013<br />
4
Genom en dimensionalisering <strong>av</strong> innehållet, utifrån på förhand bestämda begrepp i motsatspar, får<br />
analysen en struktur som är lätt att följa och det blir också möjligt att översiktligt kvantifiera<br />
observationerna, till exempel om män eller kvinnor förekommer på bild oftast eller om innehållet i<br />
en viss text främst handlar om framtid eller dåtid.<br />
Den bild som kommuniceras <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong> påverkas i stor utsträckning <strong>av</strong> i vilket sammanhang och under<br />
vilket tema som afrikanska exempel och illustrationer förekommer. I analysen redogörs det därför för<br />
vilken påverkan sammanhanget har på intrycket <strong>av</strong> text och bild där <strong>Afrika</strong> förekommer.<br />
1.4 Materialinsamling<br />
Materialet från de massmediala kanalerna som listas nedan inhämtas via TNS Sifo:s egna databaser.<br />
Materialet bearbetas i enlighet med ovan men vi anlägger även ett antal andra kvalitativa variabler<br />
för att bättre kunna förstå vilka ämnen/perspektiv som diskuteras och vilken ton (positivt, neutralt<br />
eller negativt).<br />
Urvalet <strong>av</strong> läroböcker i samhällskunskap och geografi för högstadium och gymnasium har gjorts <strong>av</strong><br />
<strong>Sida</strong>. Läromedlen har beställts i den senast tillgängliga upplagan från respektive förlag.<br />
Material från insamlingskampanjer har elektroniskt skickats till TNS Sifo från respektive organisation<br />
eller funnits tillgängligt på respektive kampanjsajt.<br />
1.5 Avgränsningar<br />
Medieanalysen är begränsad till följande mediekanaler:<br />
Dagens Nyheter Göteborgs-Posten<br />
Svenska Dagbladet SVT Rapport<br />
Sydsvenskan TV4-nyheterna<br />
SR Ekot Dagens Industri<br />
Veckans Affärer<br />
Den tidsperiod som analyserats är 2013-01-01 till 2013-03-23.<br />
Analysen <strong>av</strong> läromedel i samhällsvetenskap för högstadium och gymnasium i Sverige är <strong>av</strong>gränsad<br />
till följande titlar:<br />
Wergel, Karin m.fl. Samhälle idag, SOL 3000. Natur & Kultur 2010.<br />
Bengtsson, Bengt-Arne. Zigma 1, 2 och 3. Liber 2012.<br />
Brolin, Krister m.fl. Forum Samhällskunskap 123. Sanoma 2012.<br />
Östman, Peter. Geografi 1 och 2. Liber 2011.<br />
Thorstensson, Per m.fl. Geografi 7 och 8. Natur & Kultur 2008.<br />
<strong>Bilden</strong> <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong> © TNS 2013<br />
5
Analysen <strong>av</strong> insamlingskampanjer är begränsad till följande organisationers kampanjer under 2012:<br />
- Röda Korset<br />
- Läkare utan gränser<br />
- Rädda Barnen<br />
- Radiohjälpen<br />
- Action Aid<br />
<strong>Bilden</strong> <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong> © TNS 2013<br />
6
2. <strong>Bilden</strong> <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong> i svenska medier<br />
2.1 Inledning<br />
Konflikter har ett högt nyhetsvärde vilket också återspeglas i den nyhetsvärdering som både världsmedier<br />
men även svenska medier gör. I svenska medier har händelserna i länder som Mali och Algeriet som präglat<br />
den svenska nyhetsagendan.<br />
Det finns dock en annan bild och som framför allt beskriver utvecklingen söder om Sahara och då med<br />
fokus på ekonomisk utveckling och investeringar. Det finns alltså en bild som bryter mot den tidigare<br />
dominerande, och bitvis fördomsfulla, bilden <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong> som utsatt och eftersatt kontinent när det gäller<br />
utveckling och välstånd.<br />
2.2 Metod och urval<br />
I undersökningens mediedel har ett urval genomförts för att ta fram de artiklar som ingår i analysen. I<br />
sökmotorn som använts för att få fram de aktuella tidningsartiklarna användes sökordet ”<strong>Afrika</strong>”. För att<br />
även få fram de mest relevanta artiklarna har endast de artiklar som har ”<strong>Afrika</strong>” i rubrik och ingress tagits<br />
med. I urvalet ingår endast artiklar från tryckt press och inte från tidningars webb-bilagor. För etermedia<br />
användes ordet ”<strong>Afrika</strong>” för hela inslagen. Perioden för undersökningen var satt till den 1 januari t.o.m. 22<br />
mars 2013. Totalt har 126 artiklar/inslag bildat underlag för analysen/undersökningen.<br />
Viktigt att notera är att enskilda länder inte har använts som sökord och att artiklar om enskilda länder<br />
därför kan saknas i materialet. För att nå en större exakthet rekommenderas en fördjupad<br />
studie/medieanalys.<br />
2.3 Redovisning <strong>av</strong> material<br />
Vilket ämne är i fokus i införandet?<br />
4%<br />
2% 2%<br />
12%<br />
26%<br />
21%<br />
33%<br />
<strong>Bilden</strong> <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong> © TNS 2013<br />
Konflikt/terrorism/säkerhet<br />
Övrigt/ annat<br />
Ekonomi/affärer/export<br />
Politik<br />
Humanitär<br />
Bistånd<br />
Religion<br />
Vem är huvudaktör i införandet, om<br />
någon?<br />
4% 2% 2%<br />
Journalist<br />
4%<br />
Företag<br />
9%<br />
13%<br />
18%<br />
48%<br />
Övriga<br />
Forskare/ Expert<br />
Privatperson<br />
Organisation<br />
Myndighet<br />
Politiker Alliansen<br />
7
43%<br />
2.4 Ämnen<br />
Ur geografiskt perspektiv - vad är i fokus?<br />
6%<br />
Terrorism, konflikt och säkerhet är det ämne som är mest förekommande under perioden och i de<br />
utvalda artiklarna. Det handlar främst om konflikten i Mali, gisslandramat i Algeriet samt USA:s krig<br />
mot terrorism som nu flyttats till <strong>Afrika</strong> bland annat genom nya drönarbaser.<br />
Under övriga och icke kategoriserade ämnen återfinns bland annat artiklar om kulturella event,<br />
resetips och frågor om natur och miljö. Exempel här är den afrikanska filmfestivalen i Burkina Faso,<br />
Safari tips och hoten mot noshörningar och elefanter.<br />
Som tredje mest rapporterade ämne återfinns frågor relaterade till ekonomi, dessa återfinns till<br />
största del i affärspress.<br />
Humanitära- och biståndsfrågor utgör en begränsad del <strong>av</strong> publiciteten. Vid ett flertal tillfällen<br />
diskuteras bistånd i relation till ekonomisk utveckling genom företagande, där frågor om<br />
företagande och ekonomiska investeringar får större utrymme än biståndsfrågor. Exempel på detta<br />
är ett reportage i TV4 om svenska medicinföretag som är i Zambia på uppdrag <strong>av</strong> <strong>Sida</strong> och ett<br />
reportage i SVT om företagande för ekonomisk utveckling i Etiopien. Denna typ <strong>av</strong> publicitet skulle<br />
kunna ses i relation till den debatt som förs inom biståndspolitiken.<br />
2.5 Huvudaktör<br />
Huvudaktörer tas endast med i statistiken om en person eller företag tar ut en större del <strong>av</strong> utrymmet i<br />
artikeln, i 59 <strong>av</strong> de 126 artiklarna finns ingen huvudaktör. I publiciteten är det främst journalister som är<br />
huvudaktörer och då främst genom ledare, analyser och krönikor. Även företag återfinns som huvudaktörer<br />
och då främst i artiklar om ekonomi i affärspress. Övriga aktörer är framför allt utländska politiker men<br />
även olika kulturpersonligheter.<br />
2.6 Geografi<br />
Då sökordet ”<strong>Afrika</strong>” använts vid urvalet är 51 % <strong>av</strong> artiklarna tydligt fokuserade på <strong>Afrika</strong> som kontinent.<br />
Även de som fokuserar på enskilda länder utgör en stor del <strong>av</strong> publiciteten med 43 %. Bland de länder som<br />
är i fokus är det framför allt Mali (konflikten), Algeriet (gisslandramat), Kenya (presidentvalet) som får<br />
utrymme. Däremot är en mycket liten del <strong>av</strong> publiciteten fokuserade på regioner i <strong>Afrika</strong>. De regioner som<br />
omnämns är <strong>Afrika</strong> söder om Sahara samt norra <strong>Afrika</strong>.<br />
<strong>Bilden</strong> <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong> © TNS 2013<br />
51%<br />
<strong>Afrika</strong> som kontinent<br />
Land<br />
Region<br />
15%<br />
Är införandet åsikts- eller<br />
nyhetsmaterial?<br />
2% 1%<br />
82%<br />
Nyhet<br />
Analys/ krönika<br />
Ledare<br />
Insändare<br />
8
2.7 Åsikt- och nyhetsmaterial<br />
Majoriteten <strong>av</strong> materialet är i nyhetsform, 82 % och en mindre del åsiktsmaterial, 18 %. Åsiktsmaterialet<br />
återfinns främst i krönikor på P1:s hemsida, analyser <strong>av</strong> korrespondenter på SVT och krönikor och ledare i<br />
Dagens Industri samt Dagens Nyheter.<br />
2.8 <strong>Bilden</strong> i affärspress<br />
Extra fokus har lagts på affärspressens skildring <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong>. Vi har i den här studien valt att begränsa oss till<br />
källorna Dagens Industri och Veckans Affärer när vi diskuterar affärspress. Under perioden publiceras 17<br />
artiklar i Dagens Industri samt två artiklar i Veckans Affärer med tydligt fokus på <strong>Afrika</strong>. Majoriteten <strong>av</strong><br />
artiklarna återfinns i den bilaga/specialnummer som Dagens Industri ger ut i samband med toppmötet i<br />
D<strong>av</strong>os. Bilagan/specialnumret fokuserar närmast på <strong>Afrika</strong> som tillväxtzon och investeringsmöjligheterna.<br />
Huvudaktör i affärspress är främst företag men även journalister. I de artiklar där företag är huvudaktörer<br />
handlar publiciteten om möjligheter i den växande telekombranschen i <strong>Afrika</strong>. Både Dagens Industri och<br />
Veckans Affärer har längre reportage från Kenya med intervjuer med företag som arbetar med<br />
mobiltelefoni och internet i landet. Dessa är <strong>av</strong> positiv vinkling med fokus på framtidsmöjligheter både för<br />
Kenyaner och för utländska och svenska företag. Artiklarna tar både upp positiva möjligheter för de fattiga<br />
på landsbyggden som genom mobiltelefoner får förbättrad tillgång till el och kommunikation. Mestadels<br />
diskuteras de investeringsmöjligheter som finns för stora företag som Ericsson och Nokia.<br />
Den geografiska verkligheten som beskrivs i affärspress är till skillnad från materialet som helhet mer<br />
tydligare fokuserat på <strong>Afrika</strong> som begrepp/ kontinent snarare än på enskilda länder. I likhet med materialet<br />
i övrigt är det i fackpress främst nyheter snarare än ledare och krönikor. Både nyheter och åsiktsmaterial i<br />
affärspress är till största del från ett svenskt perspektiv. När exempelvis analyser för <strong>Afrika</strong>s ekonomi görs<br />
är det genom svenska experter snarare än någon från <strong>Afrika</strong>, dock finns exempel på det motsatta. Den<br />
generella bilden i både text och bild i affärspress är <strong>av</strong> en vit framgångsrik man i stadsmiljö. Tydligt är att få<br />
kvinnor är enskilt representerade i text och bild, framför allt <strong>Afrika</strong>nska kvinnor skiner med sin frånvaro.<br />
<strong>Bilden</strong> <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong> © TNS 2013<br />
9
2.9 Vems perspektiv finns representerat?<br />
För att mer specifikt se till vem som får utrymme i publiciteten <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong> har undersökningen försökt<br />
kartlägga utifrån vems perspektiv frågorna diskuteras. Vem får tala, analysera och synas i bilden <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong>?<br />
Det är inte enbart i affärspress som perspektivet tydligt är svenskt utan även i de övriga medierna. Av de<br />
126 artiklarna som finns med i urvalet är 50 tydligt från ett svenskt perspektiv där till exempel svenska<br />
företagare eller experter blir intervjuade. Från ett afrikanskt perspektiv är det 11 artiklar som tydligt<br />
fokuserar på personer eller företag från <strong>Afrika</strong> och majoriteten <strong>av</strong> dess återfinns de flesta i SVT eller<br />
Sveriges Radio. De resterande 65 artiklarna saknar eller har ett mer begränsat fokus.<br />
De mönster som kan tydas <strong>av</strong> den analyserade publiciteten här är att det är personer som är aktiva snarare<br />
än passiva som står i fokus, personer som står för framgång. Det tenderar även att vara utifrån mäns<br />
snarare än kvinnors perspektiv, utspelat i stadsmiljö snarare än från landsbyggden. Då dessa endast är<br />
tendenser finns exempel på motsatsen om än mycket färre.<br />
<strong>Afrika</strong>nska kvinnor finns representerade i den analyserade publiciteten och då främst i samband med politik<br />
eller ekonomi, i motsats till den ”traditionella – statiska” bilden <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong>. Exempel på de politiska<br />
sammanhangen är en längre intervju med Liberias nya president i SvD och en med Tanzanias minister för<br />
naturresurser, som en del i Erika Bjerströms reportageserie ”det nya <strong>Afrika</strong>” för SVT nyheter.<br />
Reportageserien fokuserar på <strong>Afrika</strong>s ekonomiska framgångar bland annat genom ett reportage från<br />
Zanzibar om kräftodling som ger ekonomiska möjligheter för kvinnor på ön. Ett annat reportage handlar om<br />
kvinnliga företagare med fokus på Etiopiens mest framgångsrika kvinnliga företagare.<br />
Som beskrivits tidigare finns det i majoriteten <strong>av</strong> de analyserade artiklarna ingen tydlig huvudaktör, istället<br />
är det flera aktörer som tar plats eller så saknas huvudaktör helt. Om en huvudaktör däremot finns är det<br />
journalister eller företag.<br />
2.10 Journalisters bild <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong><br />
Artiklar där tonen sätts <strong>av</strong> journalister är främst ledare, krönikor och analyser där fokus i huvudsak ligger på<br />
två ämnen; ekonomi och säkerhet. Intressant är att även kultur och upplevelser återfinns bland<br />
återkommande ämnen som behandlas <strong>av</strong> journalister. När ekonomi diskuteras är det främst om länderna<br />
söder om Sahara, som ofta diskuteras utifrån att det är den snabbast växande regionen i världen. När<br />
däremot konflikt och terrorism är uppe på dagordningen är det främst med fokus på de nordafrikanska<br />
länderna. I analyser <strong>av</strong> händelserna i Mali och Algeriet diskuteras al-Qaida och andra militära islamistiska<br />
gruppers aktivitet i norra <strong>Afrika</strong>. Under övriga ämnen som debatteras <strong>av</strong> journalister återfinns främst<br />
kulturella events, bokrecension samt tips och råd om resa i <strong>Afrika</strong>. Den kände författaren Henning Mankell<br />
utmärker sig under perioden genom sina framträdanden i samband med mötet i D<strong>av</strong>os. Han uttalar sig<br />
positivt till att västvärlden nu ser <strong>Afrika</strong> och dess möjligheter och inte enbart problem, både i egna<br />
debattartiklar och i intervjuer. I publiciteten om Mankell vid D<strong>av</strong>os, presenteras han som att ge en ”röst åt<br />
<strong>Afrika</strong>” (Göteborgs-Posten 2013-01-24), ett exempel som kan ses som beskrivande för diskursen i svensk<br />
media i urvalet under den analyserade perioden. En diskurs som till viss del beskriver <strong>Afrika</strong> som oförmöget<br />
att själv beskriva och diskutera både dess framgångar och problem.<br />
<strong>Bilden</strong> <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong> © TNS 2013<br />
10
2.11 Bilderna <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong><br />
96 <strong>av</strong> de 126 artiklarna i urvalet för analysen har bild. Bilderna i koppling till artiklar om <strong>Afrika</strong> är generellt<br />
sett blandade med allt ifrån djur och natur till bilder från börsen i Dar es-Salaam, till politiker och de<br />
traditionella bilderna på kvinnor och barn in konfliktdrabbade områden. När man ser närmare till de artiklar<br />
där personer finns med på bild är det generellt sett en aktiv bild <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong> med människor i rörelse antingen<br />
fysiskt eller genom sina handlingar så som företagande som porträtteras. Totalt sett finns fler män på bild<br />
än kvinnor i de analyserade artiklarna. Det är däremot en mer jämn bild mellan unga och gamla. I bilderna<br />
liksom i text är det en större del som skulle kunna kopplas till framgång snarare än tillbakagång.<br />
<strong>Bilden</strong> <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong> © TNS 2013<br />
11
2.12 Sammanfattning och reflektioner utifrån mediebilden<br />
<strong>Bilden</strong> <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong> i svenska medier präglas ofrånkomligen <strong>av</strong> den agenda som är gällande för de stora<br />
världsmedierna. Här har konflikter högt nyhetsvärde och därför blir det naturligt att det också är<br />
händelseutvecklingen i länder som Mali och Algeriet som präglar den svenska nyhetsagendan.<br />
Det finns dock en annan bild och som framför allt beskriver utvecklingen söder om Sahara och då med<br />
fokus på ekonomisk utveckling och investeringar. Det finns alltså en bild som bryter mot den tidigare<br />
dominerande, och bitvis fördomsfulla, bilden <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong> som utsatt och eftersatt kontinent när det gäller<br />
utveckling och välstånd. En iakttagelse är att mediernas fokus på humanitära- eller biståndsrelaterade<br />
frågor har en begränsad närvaro i publiciteten.<br />
Då undersökningen har tagit sin utgångspunkt i material inhämtat med sökbegreppet ”<strong>Afrika</strong>” har<br />
undersökningen därmed utelämnat enskilda länder eller regioner som nämns i samband med <strong>Afrika</strong>. Ett<br />
<strong>Bilden</strong> <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong> © TNS 2013<br />
12
skönjbart mönster är att man oftare nämner kontinenten före landet. Länderna står därmed inte i ”första<br />
rummet” utan bäddas oftare in i en afrikansk kontext.<br />
<strong>Bilden</strong> <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong> beskrivs ofta utifrån ett svenskt perspektiv. I sak är det inte märkligt att bilden skildras<br />
utifrån de initiativ eller engagemang som exempelvis svenska företag har i <strong>Afrika</strong>. Det går dock att<br />
konstatera att det är mindre vanligt att svenska medier hämtar expertis eller analys direkt från <strong>Afrika</strong>.<br />
<strong>Bilden</strong> <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong> © TNS 2013<br />
13
3. <strong>Bilden</strong> <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong> i svenska<br />
insamlingskampanjer<br />
3.1 Om insamlingskampanjerna<br />
De insamlingskampanjer som pågått under 2012 har till övervägande del haft en tematisk <strong>av</strong>gränsning<br />
snarare än en geografisk. Kampanjernas fokus har bara i undantagsfall varit en särskild region eller konflikt i<br />
världen. Snarare har de handlat om perspektiv på konflikter och kriser eller olika globala problem i vid<br />
bemärkelse, såsom HIV, undernäring, malaria eller civilbefolkningens utsatthet i konfliktzoner. Några<br />
insamlingsorganisationer väljer i sina kampanjer att ta utgångspunkt i givarens vardag och tillvaro. Nedan<br />
beskrivs några exempel på kampanjer som bedrivits under 2012 (och i viss mindre utsträckning även under<br />
2011) för att ge en bild <strong>av</strong> hur materialet har sett ut.<br />
Rädda Barnens kampanj ”Livets lotteri” visar ur ett filosofiskt perspektiv sannolikheten för att ett barn som<br />
föds till världen föds just i Sverige (0,08 %). En webbaserad slumpgenerator ger mottagaren en bild <strong>av</strong> den<br />
värld de hade kunnat födas i om slumpen velat annorlunda, exempelvis afrikanska, latinamerikanska och<br />
asiatiska länder visas med några faktauppgifter om fattigdom och ohälsotal. Varken <strong>Afrika</strong> eller någon<br />
annan kontinent är utpekad som mottagare <strong>av</strong> insamlingen. Den tar istället ett universellt perspektiv och<br />
förhåller sig till människor som en del <strong>av</strong> en global helhet.<br />
Läkare utan gränser har de senaste åren genomfört kampanjer som till stor del haft ett opinionsbildande<br />
syfte. Kampanjerna har varit inriktade på globala, eller i vart fall gränsöverskridande problem och kriser,<br />
snarare än geografiskt <strong>av</strong>gränsade problem. Kampanjen ”Du har malaria”, precis som Rädda Barnens<br />
kampanj ovan, fokuserar inte på den fattiga delen <strong>av</strong> världen utan sprider istället en virtuell form <strong>av</strong> malaria<br />
bland svenskarna för att illustrera hur lätt det är att få sjukdomen och hur lätt och billigt den kan botas. Inte<br />
heller här beskrivs <strong>Afrika</strong> särskilt som mottagare <strong>av</strong> hjälpen, trots att malaria är ett stort problem på den<br />
afrikanska kontinenten. Kampanjen handlar istället om att flytta problemet till den svenska allmänhetens<br />
vardag och illustrera hur lätt det är att råda bot på problemet med små resurser.<br />
”Få tyst på eländet” är en kampanj från Läkare utan gränser som handlar om sju olika kriser, var<strong>av</strong> fyra från<br />
den afrikanska kontinenten; Centralafrikanska republiken, Sudan, Somalia och Kongo-Kinshasa. Kampanjen<br />
visar hur konflikterna och våldet påverkar människor i deras vardag. Målet för kampanjen är att lindra<br />
civilbefolkningens lidande och att göra de utsattas röster hörda. Kampanjen har ett mer traditionellt tilltal<br />
än tidigare nämnda kampanjer. Det är tydligt vem som är mottagare för hjälpen och varför.<br />
Radiohjälpens insamling vänder sig ofta till afrikanska mottagare. De skildras på olika vis i insamlingens<br />
kommunikation, främst genom kortare filmer med fokus på en eller ett antal individer vars livssituation<br />
förändrats delvis tack vare insamlingen. Malawi var under 2012 ett <strong>av</strong> de mottagarländer som användes i<br />
insamlingens kommunikation.<br />
<strong>Bilden</strong> <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong> © TNS 2013<br />
14
Röda Korset lanserade under slutet <strong>av</strong> 2012 kampanjen ”Är du med människa?”. Det finns inget geografiskt<br />
eller tematiskt fokus för kampanjen. Den vädjar generellt till medmänsklighet genom att visa dokumentära<br />
bilder från olika ej namngivna katastrofer, konflikter och kriser. Kampanjens print- och filmmaterial visar<br />
flera bilder från afrikanska kriser men de kommenteras inte vidare. För mottagaren upplevs sannolikt<br />
bilderna som bekanta då de ser ut att vara hämtade från nyhetssändningar och tidningarnas<br />
bildrapportering från olika katastrofer och konflikter.<br />
Insamlingsorganisationen Action Aid har i större utsträckning än andra organisationer geografiskt<br />
<strong>av</strong>gränsade teman och syften med sina insamlingar, ofta rör dessa <strong>Afrika</strong>. Ett genomgående fokus för<br />
organisationen är kvinnors situation och insamlingarna är också ofta riktade till kvinnor, utifrån<br />
ståndpunkten att det är där insamlingen gör störst nytta. Under 2012 samlade organisationen in gåvor från<br />
den svenska allmänheten i form <strong>av</strong> konkreta gåvokort där svenskarnas gåvor resulterar i att en familj får en<br />
get eller ett par kycklingar, eller att en by får tillgång till en utbildad barnmorska. Gambia, Senegal och<br />
Västafrika generellt har varit ett fokusområde för organisationen under 2012.<br />
Insamlingskampanjerna skapar ingen entydig eller homogen bild <strong>av</strong> afrikaner. <strong>Bilden</strong> skiljer sig inte bara<br />
mellan insamlingsorganisationerna och olika kampanjer utan framträder även i en och samma kampanj som<br />
mångfacetterad. Det finns dock några drag och perspektiv som återkommer i bild och text.<br />
3.2 Passiv eller aktiv? Objekt eller subjekt?<br />
Huruvida människor i bild och text beskrivs som aktiva eller passiva, som objekt eller subjekt, är naturligtvis<br />
<strong>av</strong>hängigt situation och sammanhang, vilket i insamlingskampanjerna till viss del styrs <strong>av</strong> syftet med<br />
insamlingen. Om sjukvård i ett katastrofområde är insamlingens mål kan det tyckas naturligt att visa<br />
människor som får vård <strong>av</strong> hjälporganisationens personal. Trots det präglas påfallande många bilder <strong>av</strong><br />
afrikaner <strong>av</strong> aktivitet och handlingskraft. Många bilder visar människor som är på väg någonstans, snarare<br />
än passivt väntande. När deras tillvaro beskrivs och illustreras är det ofta i ett sammanhang där de är<br />
subjekt snarare än objekt. Detta gäller i synnerhet de kampanjer som lyfter fram resultatet <strong>av</strong> tidigare<br />
insamlingar – att ett barn fått möjlighet att börja skolan eller att någon blivit frisk efter att ha fått tillgång<br />
till sjukvård och återfått makten över sitt liv.<br />
<strong>Bilden</strong> <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong> © TNS 2013<br />
Källa: Läkare utan gränser<br />
15
Några kampanjer visar människor som får sjukvård och akut läkarvård. De skildras som patienter, många är<br />
rädda, visar smärta, deras utsatthet är uppenbar och de befinner sig i ett passivt tillstånd i förhållande till<br />
läkarnas och sjukvårdspersonalens aktiva roll. Men i de flesta fall är även sjukvårdspersonalen afrikaner.<br />
Bilderna rymmer både aktivitet och passivitet, objekt och subjekt, makt och maktlöshet, allt inom den ram<br />
som förmedlar en bild <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong> och afrikaner. Bilder där afrikaner hjälper, skyddar och räddar andra<br />
afrikaner förekommer i större utsträckning än bilder där västerländska hjälparbetare står för handling och<br />
aktivitet och afrikaner skildras som passiva mottagare <strong>av</strong> hjälp.<br />
På samma sätt påverkas bilden som förmedlas <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong> <strong>av</strong> kampanjens övriga sammanhang. Röda Korsets<br />
kampanj ”Är du med människa?” visar bilder från katastrofer och konflikter i <strong>Afrika</strong>, men som en del <strong>av</strong> ett<br />
snabbt flöde <strong>av</strong> bilder, även från katastrofer som drabbat Västvärlden, Latinamerika och Asien. Bilderna<br />
visar hjälplösa människor i akut behov <strong>av</strong> hjälp, men inte i egenskap <strong>av</strong> afrikaner utan i egenskap <strong>av</strong> offer<br />
för katastrofer och konflikter.<br />
<strong>Bilden</strong> <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong> © TNS 2013<br />
Källa: Action Aid<br />
3.3 Ung eller gammal, kvinna eller man?<br />
Det <strong>Afrika</strong> som vi får se i insamlingskampanjernas kommunikation är en ung kontinent. Bilder på barn,<br />
ungdomar och yngre vuxna dominerar, äldre personer ges inte lika stort utrymme. Barn och ungdomar<br />
berättar om sina liv, vilka problem de möter, vilka drömmar de har och i flera fall hur insamlingarna hjälpt<br />
dem att övervinna hinder, exempelvis ett funktionshinder eller att deras familjer inte haft råd att låta<br />
barnen gå i skolan. Flickor och pojkar, och kvinnor och män förekommer ungefär lika ofta i bild och text.<br />
Kvinnor porträtteras i större utsträckning i hushållet, med familjen eller sysselsatta med att bruka jorden<br />
samtidigt som de tar hand om sina barn. Insamlingsorganisationen Action Aid har ett uttalat fokus på<br />
kvinnors situation och det är även deras ambition att hjälpen ska nå just kvinnor. I Action Aids<br />
kommunikation förekommer därför <strong>av</strong> naturliga skäl främst kvinnor och flickor. De framträder ofta i<br />
egenskap <strong>av</strong> familjens ledare och talesperson. De tycks ansvara, inte bara för barn och hushåll, utan även<br />
16
för familjens försörjning. Den hjälp som den svenska allmänheten kan bistå med ska gå till kvinnor i just den<br />
rollen.<br />
<strong>Bilden</strong> <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong> © TNS 2013<br />
Källa: Läkare utan gränser<br />
3.4 Stad eller landsbygd?<br />
Det kanske mest utmärkande med skildringarna <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong> jämfört med Latinamerika eller Asien är att bilder,<br />
reportage och filmklipp från <strong>Afrika</strong> nästan uteslutande skildrar landsbygd och rurala miljöer. Insamlingar<br />
riktade till exempelvis konfliktens offer i Syrien eller katastrofdrabbade områden i Latinamerika visar i<br />
betydligt större utsträckning människor i stads- eller förortsmiljöer. Bilderna från <strong>Afrika</strong> kännetecknas <strong>av</strong><br />
attribut förknippade med jordbrukssamhällen: boskap, enkla hus eller hyddor, tält, skördefält. Ytterst lite i<br />
den bild som förmedlas tyder på att många länder i <strong>Afrika</strong> genomgår en omfattande urbanisering.<br />
3.5 Statisk eller dynamisk?<br />
För att kunna beskriva bilden <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong> som statisk eller dynamisk krävs en referenspunkt, ett tillstånd som<br />
insamlingskampanjernas uttryck kan förhållas till. Om referenspunkten utgörs <strong>av</strong> traditionella<br />
föreställningar om <strong>Afrika</strong>, hämtade ur en verklighet som är 30 år gammal, skulle kontinenten kanske<br />
beskrivas som konfliktfylld, fattig, på efterkälken, drabbad <strong>av</strong> katastrofer, kaotisk, sakna samhällelig<br />
infrastruktur osv. Med en sådan referenspunkt kan bilden <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong> som den förmedlas idag i viss mening<br />
beskrivas som dynamisk. Flera inslag i kampanjerna visar exempel på samhällelig utveckling, individer som<br />
utvecklas, familjer vars livssituation förbättras och sjukdomar som bekämpas. I synnerhet beskrivs arbetet<br />
mot HIV/Aids som i viss mån framgångsrikt och att arbetet förändrat samhället lokalt.<br />
Ur andra perspektiv kan bilden beskrivas som statisk. Många attribut som historiskt och traditionellt<br />
förknippats med den afrikanska kontinenten finns kvar: barn som drabbas <strong>av</strong> svält och brist på rent vatten,<br />
samhällen i kaos, inbördeskrig och konflikter, epidemier och sjukdomar som drabbar människor utan<br />
tillgång till sjukvård. Dessa attribut ger en bild <strong>av</strong> en kontinent som inte rör sig framåt, som präglas <strong>av</strong><br />
samma problem som förr. Det är dock viktigt att notera att många kampanjer inte alls tar sin utgångspunkt i<br />
dessa problem utan väljer andra perspektiv. Beskrivningarna <strong>av</strong> problemen i krisområdena finns med men<br />
17
står inte i fokus dessa insamlingars kommunikation. De visas inte upp som typiska afrikanska problem utan<br />
som mänskliga globala problem.<br />
3.6 Framtid eller dåtid? Framgång eller tillbakagång?<br />
En stor del <strong>av</strong> insamlingarna som rör <strong>Afrika</strong> går till hjälp i konfliktområden. Några <strong>av</strong> dessa konflikter har<br />
pågått under längre tid och situationen för civilbefolkningen har under lång tid varit svår. Berättelser och<br />
bilder från dessa konfliktområden kommunicerar sällan någon känsla <strong>av</strong> hopp, optimism eller framgång, det<br />
är civilbefolkningen som lever i skuggan <strong>av</strong> konflikten som skildras och det lidande de utsätts för tycks vara<br />
konstant. Dåtid och framtid är inte en dimension som lyfts fram, det handlar snarare om människor i stort<br />
behov <strong>av</strong> hjälp i nuet. Detta är dock inte signifikant för <strong>Afrika</strong> som kontinent. Utgångspunkten är sällan<br />
konflikter i <strong>Afrika</strong> utan konflikter i världen. <strong>Afrika</strong>nska konfliktzoner beskrivs sida vid sida med andra, ofta<br />
mer välkända konflikter, som exempelvis kriget i Syrien.<br />
Inslag från kampanjerna med mer berättande karaktär, som exempelvis Radiohjälpens kortfilmer, visar<br />
människors öden ur ett annat perspektiv. Det handlar oftast om unga människor och deras framtid.<br />
Insamlingen har gett dem bättre förutsättningar och en chans till en tryggare framtid. Men detta rör<br />
framtid och framgångar för enskilda individer. Insamlingarnas kommunikation når sällan samhällsnivån,<br />
men några undantag, som bekämpning <strong>av</strong> HIV/AIDS som nämnts tidigare. Berättelser om individer vars liv<br />
har förändrats <strong>av</strong> insamlingarna saknar emellertid inte betydelse för det helhetintryck man får <strong>av</strong><br />
utvecklingen i <strong>Afrika</strong> genom kampanjerna. De signalerar att förändring och utveckling kan uppnås när hjälp<br />
når fram och individer som övervinner hinder kan lätt tolkas som symboler för ett land eller en kontinent<br />
som går framåt.<br />
Action Aids insamlingar har ett ännu mer direkt tilltal. 1020 kr räcker till en vattenpump som ska förse en<br />
by med rent vatten. För en gåva på 220 kr kan en familj få en get som bidrar till att ge mat och försörjning.<br />
Insamlingen visar att hjälpen går från en person till en annan. De bilder som illustrerar gåvokorten visar inte<br />
människor som svälter eller lider, utan barn och familjer som redan fått hjälp, barn som fått börja skolan<br />
eller ett nyfött barn som förlösts med hjälp <strong>av</strong> en utbildad barnmorska. Kampanjen signalerar på det<br />
individuella planet framgång och förändring.<br />
3.7 Vilka delar <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong> förekommer i kampanjerna?<br />
Som nämnts flera gånger ovan förekommer konfliktområden ofta i insamlingar som rör <strong>Afrika</strong>. Såväl<br />
välkända konfliktzoner som områden i Sudan, Somalia och Kongo-Kinshasa, som mindre kända<br />
konfliktområden som Centralafrikanska republiken och Zimbabwe finns med i kampanjerna. Det är dock<br />
inte bara konfliktområden som skildras. Områden som är hårt drabbade <strong>av</strong> sjukdomar som HIV och Malaria<br />
och regioner som lider under svält och torka förekommer också, till exempel Malawi, Gambia och Senegal.<br />
3.8 Sammanfattande slutsatser<br />
<strong>Bilden</strong> <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong> i svenska insamlingskampanjer kan beskrivas som mer mångsidig än ensidig. Det finns<br />
ingen tydlig likriktning i insamlingarnas perspektiv. Detta kanske främst tack vare att det i de flesta<br />
kampanjer saknas en tydlig geografisk <strong>av</strong>gränsning till just <strong>Afrika</strong>, insamlingarna är mer tematiskt än<br />
geografiskt <strong>av</strong>gränsade.<br />
<strong>Bilden</strong> <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong> © TNS 2013<br />
18
Det finns dock några perspektiv och attribut som återkommer i kampanjerna och som sannolikt påverkar<br />
allmänhetens syn på <strong>Afrika</strong>. Insamlingskampanjerna väljer konsekvent att lyfta fram barn och unga<br />
människor framför äldre i sin kommunikation. Barn och unga skildras ofta utan att deras föräldrar eller<br />
andra vuxna finns med i bilden. Dessa bilder kan tolkas som att <strong>Afrika</strong> är en ung kontinent med en oskriven<br />
framtid och stor potential. De kan också tolkas som att kontinenten är kvar i ett utvecklingsstadium med<br />
mycket höga nativitetstal och låg medellivslängd. Bilder <strong>av</strong> barn utan sällskap <strong>av</strong> vuxna kan förstärka<br />
intrycket <strong>av</strong> utsatthet och maktlöshet.<br />
På samma sätt som barn och unga är ett återkommande motiv i kampanjerna är landsbygd den miljö som<br />
återkommande skildras. Jordbruk och boskapsskötsel är de näringar som huvudsakligen förekommer i bild<br />
och text. Om det finns en föreställning om att <strong>Afrika</strong> inte genomgått industrialisering eller urbanisering<br />
förstärks den <strong>av</strong> insamlingskampanjerna. Detta blir särskilt tydligt i de kampanjer som visar konflikt- eller<br />
katastrofområden från flera olika kontinenter. Jordbrukssamhällen och landsbygd kommunicerar, i kontrast<br />
mot stads- eller förortsmiljöer, underutveckling och ett stillastående tillstånd.<br />
Trots att det ligger i insamlingskampanjernas natur att visa människor i stort behov <strong>av</strong> hjälp präglas många<br />
bilder <strong>av</strong> aktivitet och handlingskraft. Helhetsintrycket <strong>av</strong> kampanjerna är att de lyckats förena bilden <strong>av</strong><br />
människor i behov <strong>av</strong> hjälp med att samtidigt lyfta fram energi, aktivitet, rörelse och värdighet.<br />
Kampanjerna visar i stor utsträckning afrikaner som hjälper afrikaner med sjukvård, vaccinering osv.<br />
<strong>Bilden</strong> <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong> © TNS 2013<br />
19
4. <strong>Bilden</strong> <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong> i granskade läromedel<br />
4.1 Vilken plats tar <strong>Afrika</strong>?<br />
Det är svårt att precisera vilket utrymme som ägnas åt <strong>Afrika</strong> i högstadiets och gymnasieskolans läromedel.<br />
Det beror naturligtvis på hur kurser och läroplaner är utformade och vilka övriga läromedel som används,<br />
utöver de som omfattas <strong>av</strong> granskningen. Däremot kan man på ett översiktligt plan konstatera att <strong>Afrika</strong><br />
ges stort utrymme i förhållande till Latinamerika, Oceanien och Asien. Den afrikanska kontinenten<br />
förekommer i flera olika perspektiv i geografiböcker och samhällskunskapsböcker för både högstadium och<br />
gymnasium. När olika geografiska spörsmål ska illustreras och exemplifieras, som befolkning, miljö, klimat<br />
och matproduktion, hämtas ofta exempel från <strong>Afrika</strong>. Läroböckerna i samhällskunskap är tematiskt<br />
disponerade, världsdelarna ägnas inga enskilda kapitel utan förekommer när strukturer, fenomen och<br />
processer ska förklaras. Europa och Nordamerika ges större plats än andra världsdelar men i vissa block och<br />
teman är det från <strong>Afrika</strong> som de flesta exempel hämtas. En närmare beskrivning <strong>av</strong> vilket kvantitativt<br />
utrymme respektive världsdel får i läroböckerna blir inte meningsfull då innehållet är tematiskt disponerat<br />
och den bild <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong> som kommuniceras <strong>av</strong>görs <strong>av</strong> andra faktorer.<br />
<strong>Bilden</strong> <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong> © TNS 2013<br />
Källa: Samhälle idag, Wergel m. fl.<br />
20
4.2 I vilka sammanhang skildras <strong>Afrika</strong>?<br />
Ämnet samhällskunskap har en mycket bred ansats. Ett stort antal teman och perspektiv omfattas; Politik,<br />
konflikter, migration, medier och påverkan, maktfrågor, ekonomi, kultur, globalisering är några <strong>av</strong> de<br />
teman som förekommer i samhällskunskapsböckerna. Det finns ett tydligt, genomgående mönster i vilka<br />
sammanhang och under vilka teman <strong>Afrika</strong> förekommer i läroböckerna. När det handlar om politiska<br />
institutioner, den globala ekonomin, handel och utbyte, medier och internets betydelse, då dominerar<br />
europeiska och nordamerikanska illustrationer och exempel. När det handlar om fattigdom, bistånd,<br />
inbördeskrig, flyktingar, uppdelningen <strong>av</strong> världen i Nord och Syd, då tar <strong>Afrika</strong> stor plats i förklaringar och<br />
illustrationer.<br />
Det kan tyckas att detta mönster är naturligt och självklart då de fattigaste och minst utvecklade länderna i<br />
världen är afrikanska. Icke desto mindre påverkar detta vår bild <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong>. Det ger en bild <strong>av</strong> en kontinent<br />
som är konfliktfylld och i behov <strong>av</strong> hjälp. Det kommunicerar också att de globala politiska systemen, den<br />
internationella handeln och moderna mediers betydelse för samhället inte omfattar <strong>Afrika</strong>. Den bild som<br />
kommuniceras <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong> kännetecknas <strong>av</strong> det sammanhang där världsdelen förekommer. Mönstret som<br />
beskrivs ovan kommunicerar att <strong>Afrika</strong>s samhälleliga villkor och förutsättningar är väsensskilda från<br />
Västvärldens. Globala processer och utvecklingslinjer förändrar samhället och förutsättningarna för alla<br />
men vilka uttryck det tar sig visas främst ur europeiskt och nordamerikanskt perspektiv, sällan med<br />
afrikanska exempel. De utmaningar och förändringsprocesser som gäller för <strong>Afrika</strong> blir genom denna<br />
uppdelning just specifikt afrikanska.<br />
När det gäller läroböcker i geografi är det svårare att hitta ett tydligt mönster. Det ska poängteras att en<br />
stor del <strong>av</strong> det innehåll som faller inom ramen för ämnet geografi har liten betydelse för bilden <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong>.<br />
Några geografiska teman är dock viktiga för vår uppfattning om <strong>Afrika</strong> som världsdel, som<br />
befolkningsutveckling hållbar utveckling, urbanisering, naturresurser, matproduktion osv. Läroböckerna<br />
har, precis som samhällskunskapsböckerna, en tematisk uppdelning (med undantag för någon enstaka<br />
regional fördjupning) och ett globalt perspektiv. Exempel och illustrationer hämtade från afrikanska<br />
förhållanden förekommer på ett naturligt sätt i de flesta <strong>av</strong> böckernas olika teman. Till skillnad från<br />
samhällskunskapsböckerna illustrerar geografiböckerna global teknisk och samhällelig utveckling med<br />
konkreta förändringar som skett i <strong>Afrika</strong>, till exempel den ökande användningen <strong>av</strong> mobilt internet och den<br />
optiska fiberkabeln från Portugal till Malaysia som gett stora delar <strong>av</strong> västra <strong>Afrika</strong> tillgång till internet. När<br />
det gäller temat hållbar utveckling diskuteras det ur ett globalt perspektiv med illustrationer från flera<br />
världsdelar. Under temat energi ryms exempel från såväl Europa som Latinamerika och Asien. Urbanisering<br />
och beskrivningar <strong>av</strong> städer och stadsmiljö ur ett framtidsperspektiv skildrar framväxten <strong>av</strong> storstäderna<br />
Nairobi, Rio de Janeiro och New York. Det är fenomenet staden som står i centrum och förklaras som ett<br />
globalt fenomen och illustreras med ”case” från olika delar <strong>av</strong> världen. Nairobi utgör i läroboken inte ett<br />
exempel på en afrikansk stad utan på en storstad som växt fram på grund <strong>av</strong> faktorer som är drivande i<br />
framväxt <strong>av</strong> städer i hela världen.<br />
<strong>Bilden</strong> <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong> © TNS 2013<br />
21
<strong>Bilden</strong> <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong> © TNS 2013<br />
Källa: Forum, Brolin m. fl.<br />
4.3 Statiskt eller dynamiskt? Framtid eller dåtid? Framgång eller tillbakagång?<br />
Ska bilden <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong> i läroböckerna beskrivas som föränderlig eller stillastående? Till övervägande del,<br />
framför allt i textuttryck, beskrivs utvecklingen i <strong>Afrika</strong> som framåtskridande och positiv.<br />
Gymnasieläroboken i samhällskunskap Forum (Brolin m.fl.) visar tydligt förändringarna i fattigdom,<br />
spädbarnsdödlighet, läskunnighet och förväntad livslängd de senaste två decennierna, framför allt i <strong>Afrika</strong>s<br />
fall. Man förhåller sig i texten till det faktum att bilden som förmedlas till den svenska allmänheten <strong>av</strong><br />
utvecklingen i världen ofta är otidsenlig. Som bildillustration har man valt att visa undervisning i en<br />
skolklass i Lukasa, Zambia.<br />
Samhällskunskapsläroboken för högstadium årskurs 9, Samhälle idag (Wergel m.fl.), förmedlar inte samma<br />
dynamiska bild. <strong>Afrika</strong> förekommer nästan uteslutande i sammanhang som handlar om fattigdom, svält,<br />
brist på vatten, sjukdomar, krig och konflikter. En översikt <strong>av</strong> världen ur ekonomiskt och<br />
utvecklingsperspektiv visar en ensidig bild där nio <strong>av</strong> de tio minst utvecklade länderna i världen finns i<br />
<strong>Afrika</strong>. Medellivslängd, skolgång och BNP per capita redovisas för Niger och Etiopien (2009-2010) och<br />
jämförs med länder som Kina, Sverige och USA. Läsaren får ingen uppfattning om dessa förhållanden<br />
förändrats de senaste åren eller om Niger och Etiopien i detta hänseende är representativa för hela den<br />
afrikanska världsdelen. Läroboken ger genomgående ett mer statiskt än dynamiskt intryck <strong>av</strong> tillståndet i<br />
<strong>Afrika</strong>.<br />
Den samlade bilden <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong> ur detta perspektiv är dock att kontinenten förändras, att fattigdomen<br />
minskar och att människors levnadsvillkor och framtidsutsikter blir bättre. Det finns emellertid en<br />
diskrepans i vad bilduttryck och textuttryck kommunicerar i flera <strong>av</strong>snitt där <strong>Afrika</strong> förekommer. Bilder och<br />
illustrationer i läroböckerna ger i större utsträckning läsaren en bild <strong>av</strong> underutveckling och fattigdom än<br />
vad resonemang och faktauppgifter i text gör. Texterna innehåller logiska resonemang underbyggda <strong>av</strong><br />
fakta men illustreras i flera fall <strong>av</strong> bilder vars attribut lätt kopplas samman med en förlegad och<br />
ouppdaterad bild <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong>.<br />
22
4.4 Ung eller gammal? Kvinna eller man?<br />
Bilder i läroböckerna som rör <strong>Afrika</strong> visar företrädesvis unga människor eller barn. Ytterst få bilder visar<br />
äldre personer. Det är svårt att ge en samlad beskrivning <strong>av</strong> hur barn och unga porträtteras. Ett<br />
återkommande men långt ifrån heltäckande intryck är utsatthet. De texter där <strong>Afrika</strong> förekommer handlar<br />
ofta om konflikter, fattigdom, klyftor, och andra samhällsproblem som gör barn särskilt utsatta. Många<br />
bilder illustrerar just detta. Men det finns också bilder där barn och unga förekommer i andra<br />
sammanhang, i skolmiljö eller i hemmet nära sina föräldrar.<br />
Bilderna visar kvinnor och män i ungefär samma utsträckning men kvinnor visas oftare i anslutning till<br />
hemmet eller i sällskap <strong>av</strong> barn. Män visas oftare när det handlar om väpnade konflikter eller politik. Det<br />
finns dock ett antal tydliga undantag. Samhälle i dag (Wergel m.fl.) tar upp spridningen <strong>av</strong> Aids i <strong>Afrika</strong> och<br />
illustrerar det med ett exempel i bild och text från Uganda där en kvinna informerar om sjukdomen genom<br />
en teaterföreställning i en by. Att kvinnor porträtteras i sammanhang som har med hemmet och familjen<br />
att göra och att män oftare förekommer i diskussioner om makt, politik och konflikter gäller inte bara<br />
bilderna från <strong>Afrika</strong> utan är ett genomgående mönster i läroböckerna.<br />
<strong>Bilden</strong> <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong> © TNS 2013<br />
Källa: Samhälle idag, Wergel m. fl.<br />
23
4.5 Passiv eller aktiv? Objekt eller subjekt?<br />
Det är mycket svårt att ge en sammanfattande beskrivning <strong>av</strong> bilden <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong> och afrikaner utifrån<br />
begreppen passiv eller aktiv då det saknas en entydig bild. Det finns heller inga tydliga skillnader mellan<br />
läroböckerna i hur afrikaner porträtteras ur detta perspektiv. Många bilder visar människor, både kvinnor<br />
och män, som bär vapen. De illusterar olika väpnade konflikter. De är aktiva och förefaller ha makt över sig<br />
själva och sin situation. Flera bilder visar flyktingströmmar, stora grupper <strong>av</strong> människor, både vuxna och<br />
barn, på väg någonstans. De är visserligen aktiva eftersom de är i rörelse men bilderna präglas samtidigt <strong>av</strong><br />
utsatthet och maktlöshet.<br />
I läroböckernas texter finns några exempel på afrikanska initiativ, både på individnivå och samhällsnivå,<br />
som syftar till att bryta gamla mönster och strukturer som hållit kvar delar <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong> i fattigdom. Dessa<br />
exempel visar på enskilda afrikaners egenmakt och, på samhällsnivån, att det faktiskt genomförs reformer<br />
som ger resultat, till exempel insatser för minskat barnafödande, minskad spridning <strong>av</strong> HIV/Aids och<br />
reformer för bättre matproduktion. Dessa exempel kommunicerar aktivitet och handlingskraft.<br />
Avsnitten som handlar om bistånd kommunicerar inte ett entydigt perspektiv. Det instrumentella<br />
perspektivet, dvs. uppdelningen mellan givare och mottagare, en aktiv part och en passiv part,<br />
förekommer. Men det används också begrepp som utvecklingssamarbete och självhjälp, begrepp som<br />
rymmer två aktiva parter.<br />
4.6 Stad eller landsbygd?<br />
<strong>Bilden</strong> <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong> © TNS 2013<br />
Källa, vänster: Forum, Brolin m.fl. Höger: Geografi, Östman m.fl.<br />
Som framgår <strong>av</strong> exemplet under rubriken ”I vilket sammanhang skildras <strong>Afrika</strong>?” ovan förekommer<br />
beskrivningar och framställningar <strong>av</strong> afrikanska städer och stadsmiljöer i läroböckerna. Men det<br />
dominerande intrycket i framför allt bild, men även text, är att <strong>Afrika</strong> i huvudsak består <strong>av</strong> landsbygd och<br />
byar, att lantbruk är den huvudsakliga sysselsättningen och att afrikaner lever närmare naturen än<br />
människor från andra världsdelar. Det framgår på några ställen i text att stora delar <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong> de senaste<br />
åren genomgått en omfattande urbanisering, precis som utvecklingen sett ut globalt. Men detta står i<br />
kontrast mot bildmaterialet, i synnerhet från läroböckerna i samhällskunskap, som främst visar upp<br />
24
landsbygd och det yrkesarbete som framställs i bild är nästan uteslutande jordbruk och boskapsskötsel.<br />
Text- och bildinnehåll i geografiläroböckerna är något mer blandat. Helhetsintrycket från läroböckerna är<br />
dock att <strong>Afrika</strong> domineras <strong>av</strong> lantbruk och vildmark.<br />
4.7 Vilka delar <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong> förekommer i läroböckerna?<br />
Det är inte hela <strong>Afrika</strong> som framträder i läroböckerna. De länder och regioner som ägnas störst<br />
uppmärksamhet är de som drabbats <strong>av</strong> återkommande konflikter eller uppmärksammade kriser. <strong>Afrika</strong>s<br />
horn, Kenya, Kongo, Sudan, Uganda, Rwanda, Mali och Zimbabwe står för en stor del <strong>av</strong> det utrymme som<br />
<strong>Afrika</strong> tar. Egypten, Tunisien, Marocko, Algeriet, Libyen och Sydafrika (med undantag för beskrivningar <strong>av</strong><br />
ANC:s befrielsekamp och <strong>av</strong>skaffandet <strong>av</strong> apartheid) ägnas ingen större uppmärksamhet. Frånvaron <strong>av</strong><br />
exempel och illustrationer från Nordafrika och Sydafrika (ej i bemärkelsen södra <strong>Afrika</strong>) kan vara en del <strong>av</strong><br />
samma mönster som beskrivs ovan – landsbygd snarare än storstad, jordbruk snarare än industri,<br />
naturmiljöer snarare än stadsmiljöer.<br />
4.8 Sammanfattande slutsatser<br />
Som nämnts flera gånger tidigare är det vanskligt att generalisera kring den bild <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong> som förmedlas i<br />
de granskade läromedlen då det ryms åtskilliga perspektiv och synsätt i de olika läroböckerna. <strong>Bilden</strong> är mer<br />
mångsidig och motsägelsefull än ensidig och tydlig. Några sammanfattande slutsatser kan ändå dras när det<br />
gäller genomgående drag och mönster som påverkar den helhetsbild <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong> som läroböckerna ger:<br />
<strong>Afrika</strong> förekommer ofta i sammanhang som skapar en bild <strong>av</strong> en kontinent som halkat efter resten<br />
<strong>av</strong> världen, som inte utvecklats på samma sätt <strong>av</strong> tekniska landvinningar, urbanisering och<br />
globalisering. Sammanhanget är oftare förknippat med problem, som fattigdom, katastrofer och<br />
konflikter, än med de möjligheter som globalisering, ökat internationellt utbyte, digital och mobil<br />
teknik erbjuder.<br />
Bildmaterialet i läroböckerna har stor betydelse för det bestående intrycket. Bilder och<br />
illustrationer kommunicerar i flera exempel något annat än de logiska resonemangen i text.<br />
Generellt kan sägas att bilderna ger ett mer statiskt än dynamiskt intryck <strong>av</strong> utvecklingen i <strong>Afrika</strong>.<br />
Bilderna förstärker intrycket <strong>av</strong> utsatthet, maktlöshet, underutveckling och kaos.<br />
Länder som Marocko, Sydafrika, Egypten och Tunisien förekommer sällan i läroböckerna och länder<br />
som Kongo och Zimbabwe får oftare utgöra det afrikanska exemplet. Det urbaniserade, mer<br />
utvecklade <strong>Afrika</strong> får en mindre framträdande plats. <strong>Bilden</strong> <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong> är byar, jordbruk och natur,<br />
snarare än städer, industri och handel.<br />
De bilder <strong>av</strong> afrikaner som förekommer porträtterar i större utsträckning barn och unga än äldre<br />
personer. Många <strong>av</strong> bilderna på barn signalerar utsatthet och hjälplöshet. De ger också ett intryck<br />
<strong>av</strong> att kontinentens vuxengeneration är frånvarande eller försvunnit. Det ligger inte långt borta för<br />
läsaren att dra slutsatsen att många vuxna dött i epidemier som HIV/Aids eller i någon <strong>av</strong> de<br />
väpnade konflikter som beskrivs i text. Att bilder som föreställer barn dominerar förstärker också<br />
intrycket <strong>av</strong> att problemen med höga nativitetstal och fattigdom på grund <strong>av</strong> överbefolkning finns<br />
kvar.<br />
<strong>Bilden</strong> <strong>av</strong> <strong>Afrika</strong> © TNS 2013<br />
25