You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Hankeiten<br />
SHS100<br />
01/2009<br />
Svenska Handelshögskolans Studentkår
An s vA r i g r e dA k t ö r<br />
Isabell Mattsson<br />
isabell.mattsson@shs.fi<br />
0457 074 50 83<br />
re p o rt r A r<br />
Erik Johansson<br />
Maria Krogerus<br />
Sara Lähteenoja<br />
Isabell Mattsson<br />
Fo t o g r A F e r<br />
Max Edin<br />
Benedict Landtman<br />
Erik Johansson<br />
LAyo u t<br />
Sara Brännäs<br />
Maria Sandberg<br />
öv r i gA m e dv e r k A r e<br />
Corinne Lauritzon<br />
Equlibrium<br />
An s vA r i g u t g i vA r e<br />
Svenska<br />
Handelshögskolans<br />
Studentkår<br />
Sanduddsgatan 7 A II vån.<br />
00100 Helsingfors<br />
uppLAgA<br />
2 400<br />
try c k e r i<br />
TT-Urex<br />
Redaktionen förbehåller<br />
sig rätten att redigera<br />
insänt material.<br />
pä r m F o t o : peter hesseLgren<br />
2 Hankeiten 01/09<br />
Kårföretag 2009:<br />
Hankeiten 01/2009<br />
AKTUELLT<br />
3 Ordförande har ordet<br />
4 SHS och SSHV:s styrelser<br />
presenterar sig<br />
HANKEIT<br />
7 Equilibriums resa till New York<br />
Årsfesten<br />
9 SHS 100-årsfest<br />
11 Kårvärdinnans tillbakablick<br />
13 Biljettsläppet<br />
14 Årsfestveckan i bilder<br />
16 Champagnetest<br />
18 Solenna akten<br />
Ordförandes hälsning<br />
19 Talet till fosterlandet<br />
20 Stipendiater<br />
23 De vackraste klänningarna<br />
24 Bilder från supén<br />
27 Talet till inspektorn<br />
Inspektorns svar<br />
29 Talet till kvinnan<br />
30 Efterfest på Finlandia<br />
31 Anekdoter<br />
32 Efterfest på Casa<br />
33 Zillis<br />
34 Årsfestens äldsta deltagare<br />
36 Studentkårens historik<br />
39 Tack till alla sponsorer<br />
KARRIÄR<br />
41 Arena Fair<br />
47 SEFE
Ordförande har ordet<br />
Mera studiestöd<br />
eller mera jobb?<br />
Regeringen har nu fattat beslutet att studiestödssystemet<br />
totalt skall ses över och förnyas.<br />
Det första vi fick veta om arbetsgruppen som<br />
skall utveckla det här, är att den leds av Hanken<br />
alumnen, statssekreteraren Carl Haglund. Före<br />
Calle blev färdig 2007 var han aktiv inom SHS<br />
bland annat som chefredaktör för Hankeiten år<br />
2000, delegat 2002, tutor åren 2000-01 samt<br />
medlem i ett antal olika utskott. Dessutom var<br />
Calle chefredaktör för Studentbladet 2001.<br />
Den lilla informationen vi fått från arbetsgruppen är att målet<br />
med det nya systemet är att man med hjälp av studiestödet<br />
skall kunna studera på heltid, till motsats från hur det nu är.<br />
Detta skall samtidigt fungera som en morot för att studera<br />
snabbare. Några planer på att avskaffa inkomstgränserna verkar<br />
inte finnas, eftersom det leder till att flere människor skulle<br />
jobba vid sidan om studierna. Tanken bakom det här är att<br />
systemet skall vara till hjälp för de som vill bli färdiga inom<br />
den rekommenderade tidsramen, utan att de behöver jobba i<br />
Alepas kassa för att kunna försörja sig.<br />
Vi vet ju alla att om du helt utan arbetserfarenhet söker ett fast<br />
jobb efter utexamineringen är du i en ganska dålig situation.<br />
Fastän du fått toppvitsord för att du klarar av att diskontera vad<br />
som helst enligt formeln som Eva lärde dig, hjälper detta dig<br />
knappast om du inte fått någon praktisk erfarenhet och därför<br />
inte kan använda det i arbetslivet. Fakta är ju nog att speciellt<br />
för hankeiter är det guldvärt att ha arbetserfarenhet i bakfickan<br />
när man fått pappren i handen.<br />
Att vara en hankeit skall inte bara vara att man har fått en bra<br />
utbildning via Hanken utan också att man lärt sig att samarbeta,<br />
blivit social och fått erfara praktiska utmaningar. Detta är just<br />
det som kåren erbjuder, inte skolan. Man får inte studiepoäng<br />
för det, men man lär sig för livet vilket är något som ingen kan<br />
kalla för bortkastad tid. Många minskar sina studier och därmed<br />
också studiestödet för att få erfarenhet på det här sättet. Detta<br />
Prenumerera på Hankeiten!<br />
AKTUELLT<br />
igen leder till att man måste arbeta för att klara sig finansiellt.<br />
Och nu är vi tillbaka vid det som staten försöker få att inte skall<br />
hända, arbete vid sidan av studierna.<br />
Inför den här reformen finns det många frågor att fundera på.<br />
Har vi inte tillräkligt många gränser som gör att vi inte kan studera<br />
så länge vi vill? Varför straffa någon som är flitig och både<br />
kan studera på heltid och jobba vid sidan om? Borde man jobba<br />
med minimilön, eller till och med gratis, för att få den erfarenhet<br />
som man vill ha för att vara mera attraktiv när man står med<br />
pappren i handen och söker sin första fasta anställning? Skall<br />
man skippa kåraktiviteten för att man inte har tid att studera<br />
samtidigt?<br />
Vi får väl se vad arbetsgruppen kommer fram till. Kåren kommer<br />
i alla fall att vara aktiv i den här frågan.<br />
Pontus Westerback<br />
Studentkårens ordförande<br />
Vill du, som redan är utexaminerad från Hanken, följa med det som händer inom studentkåren? Du kan i så fall prenumerera<br />
på Hankeiten! Hankeiten utkommer fyra gånger per år och skickas automatiskt ut till alla ordinarie medlemmar<br />
av studentkåren, samt som gåva åt medlemmar i Svenska handelshögskolans studentkårs understödsförening. Detta<br />
jubileumsnummer har dessutom skickats ut åt alla som deltog i 100-årsfesten.<br />
En årsprenumeration kostar 25 euro, för de resterande tre numren år 2009 kan du senast 30 april betala in 18 euro till<br />
studentkårens konto Nordea 218538-819 (IBAN:FI71 2185 3800 0008 19, SWIFT:NDEAFIHH). I meddelandefältet bör<br />
du skriva ”Prenumeration Hankeiten” samt ditt namn och fullständig adress.<br />
Hankeiten 01/09 3
AKTUELLT<br />
Text: Isabell Mattsson<br />
Foto: Benedict Landtman<br />
SHS styrelse 2009<br />
Svenska handelshögskolans studentkårs styrelse anno 2009 leds av<br />
Pontus Westerback. Pone är en 24-årig helsingforsare med en<br />
lång meritlista inom studentkåren. Som ordförande har han hand<br />
om de stora frågorna; i år kommer han till exempel att arbeta med<br />
Finlands studentkårers förbunds policydokument, vilket kommer<br />
att påverka hur kåren arbetar i framtiden.<br />
Om Pone har förhinder så är det vice ordförande Carl Harald<br />
som håller i klubban. Calle är 23 år och kommer från Esbo. År<br />
2007 ledde han Casa Nostra, men nu han sköter om studentkårens<br />
näringslivskontakter samt utrymmen. Ett projekt som Calle drar<br />
i år är Havis Amanda det är SHS tur att sätta mössan på den<br />
lättklädda metalldamens huvud.<br />
Sami Vanhanen, 23 år från Lojo, är den andra som sköter om<br />
studentkårens näringslivskontakter och utrymmesförvaltning.<br />
Medan Calle sköter marknadsföringsavtal, har Sami hand om de<br />
viktiga kårföretagen. Sami är dessutom styrelsens kontaktperson<br />
till Vasa campus och studeranderepresentant i ekonomföreningen<br />
Niords styrelse.<br />
22-åriga Christina Grundström, eller Chrisse, har gått från<br />
att bevaka hankeiters festintressen (som ordförande för CN)<br />
till att ansvara för högskolepolitik. Aktuellt i år kommer att vara<br />
universitetslagsreformen och frågan om dualmodellen, det vill säga<br />
åtskillnaden mellan universitet/högskola och yrkeshögskola. Chrisse<br />
ska i år dessutom utreda ett rökrum rökutrymme på Casa.<br />
4 Hankeiten 01/09<br />
Marcus Lindell, 23 år, är ytterligare ett känt ansikte på kåren, då<br />
han varit med i CN, centralvalnämnden, delegationen och Gekko.<br />
Han ansvarar för studieärenden och ser till att det finns aktiva<br />
studeranderepresentanter i institutionsråden. Linkku deltar också<br />
i den nationella intressebevakningen, precis som Chrisse och Mika<br />
Bäckman. 22-åriga Mika var i höstas gulis men är nu sossupappa<br />
och ser till att hankeiterna mår bra både fysiskt och psykiskt. En<br />
stor fråga inom hans område kommer i år att vara SHVS framtid<br />
eftersom hälsovårdsstiftelsens inkomster minskat drastiskt så<br />
avgifterna kommer att stiga och inbesparingar göras. Ett annat<br />
område som Mika bevakar är studentförmåner som studiestöd.<br />
Vid sidan om intressebevakningen ordnar Mika också en hel del<br />
idrottsevenemang.<br />
SHS har många traditionella evenemang, exempelvis SkojRejs och<br />
Lärarkårsmiddagen, som kulturansvariga Ulrika ”Ulli” Backman<br />
ser till att ordnas även i år. Festfixande har 21-åriga Ulli erfarenhet av<br />
från tidigare då hon varit huvudvärdinna i CN. Ulli håller dessutom<br />
kontakt med många andra studentorganisationer, och funderar på<br />
olika evenemang som kan ordnas för hankeiter.<br />
På kommunikationsområdet basar i år Isabell Mattsson. 21åriga<br />
Bella har en del erfarenhet av informationsflöde då hon förra<br />
året var chefredaktör för <strong>ShsWeb</strong>. Projekt för år 2009 inom detta<br />
område är att utveckla Hankeiten och dess redaktion samt att<br />
arbeta fram en ny informationsstrategi. Dessutom ska Bella arbeta<br />
med att förbättra den interna kommunikationen och se över<br />
studentkårens arkivering.<br />
Från vänster: Christina Grundström, Mika Bäckman, Ulrika Backman, Marcus Lindell,<br />
Pontus Westerback, Sami Vanhanen, Isabell Mattsson och Carl Harald.
SSHV styrelse 2009<br />
Studentföreningen vid Svenska handelshögskolan i Vasa r.f., allmänt<br />
kallad SSHV, består av drygt 400 medlemmar och sköter om<br />
Svenska handelshögskolans studentkårs (SHS) verksamhet i Vasa.<br />
Studentföreningen är uppdelad i en rad olika utskott med olika<br />
ansvarsområden. Verksamheten leds av en av föreningsmötet årligen<br />
vald styrelse, som består av en ordförande samt minst fem<br />
och högst nio ledamöter. I år består styrelsen av sammanlagt åtta<br />
ledamöter och verksamhetsledaren.<br />
Johannes Heikkilä är årets styrelseordförande. Hans uppgifter<br />
är att leda styrelsens verksamhet och se till att allt löper smidigt.<br />
Johannes fungerar också som studentföreningens kontaktperson<br />
utåt och kommer att representera föreningen i flera olika sammanhang.<br />
Jesper Rönnlund är skattmästare. Han betalar räkningar, fakturerar<br />
och bokför. Till Jespers uppgifter hör också att hålla koll på<br />
föreningens avtal och diverse sponsorkontrakt.<br />
Eirik Ingman är studiesocialt ansvarig och vice ordförande. Hans<br />
viktigaste ansvarsområden är prepkursen och gulisverksamheten.<br />
Mattias Högnäs ansvarar för högskolepolitik och internationella<br />
ärenden. Det betyder att han tar hand om våra utbytesstudenter<br />
och ser till att styrelsen är medveten om aktuella högskolepolitiska<br />
händelser.<br />
AKTUELLT<br />
Text: SSHV<br />
Foto: Foto Airaksinen Oy<br />
Camilla Lundell är näringslivsansvarig. Hon upprätthåller kontakterna<br />
till näringslivet och skapar kontakter till nya och intressanta<br />
företag. Camilla arbetar för att skapa förmåner som gynnar<br />
studentföreningens alla medlemmar.<br />
Katarina Asén är programansvarig. Till hennes uppgifter hör att<br />
ordna program av olika slag, att fungera som ordförande för Cella<br />
Celebration samt att se till att allting som behövs finns för att ordna<br />
evenemang på Cella Nova.<br />
Michael Holmberg är vår disponent. Han sköter om bokningar<br />
och uthyrning av Cella Nova och håller lokalen i skick.<br />
Clarissa Salonen är informationsansvarig och chefredaktör för<br />
studentföreningens tidning Nötte, som i år har fått ett ansiktslyft.<br />
Clarissa jobbar också för att förbättra informationsflödet mellan<br />
studentkåren och studentföreningen.<br />
Linda Grönberg är verksamhetsledare. Det betyder att hon<br />
fungerar som sekreterare och övervakar styrelsens arbete. Linda<br />
sköter dessutom om IB och ser till att medlemmarna har tillgång till<br />
t.ex. kompendier, printercredits och kopieringskort.<br />
Övre raden från vänster: Jesper Rönnlund, Eirik Ingman, Michael Holmberg<br />
och Mattias Högnäs. Nedre raden från vänster: Clarissa Salonen,<br />
Linda Grönberg, Johannes Heikkilä och Camilla Lundell.<br />
Hankeiten 01/09 5
6 Hankeiten 01/09
Equilibriums<br />
resa till<br />
Finanskrisen har varit i fokus på vart och vartannat<br />
seminarium som ordnats den senaste tiden, och<br />
var också tema när Equilibrium* åkte på studieresa<br />
till New York och Washington DC första veckan i<br />
december förra året. Målet med resan var att få ett<br />
amerikanskt perspektiv på finanskrisen, och vi försökte<br />
få svar på bland annat följande:<br />
Vems är felet?<br />
Kevin Hassett på American Enterprise Institute betonade<br />
Federal Reserves slappa penningpolitik. Hassetts kollega<br />
Peter Wallison pekade däremot på demokraternas önskan<br />
att ge alla amerikaner möjligheten att äga sitt hem. Fint<br />
så, men detta skedde inte genom att använda federala<br />
budgetmedel utan genom att använda Freddie Mac och<br />
Fannie Mae: ”government forced lending to areas it would<br />
not otherwise go”. Richard Johnson på Handelsbanken<br />
lyfte fram amerikanernas överkonsumtion och lättsinniga<br />
inställning till låntagande. Bostadslån har dessutom har lite<br />
annan status än vi i Finland är vana vid. Om en amerikan<br />
med hus, bil och kreditkort får ekonomiska problem åker<br />
först huset (bilen måste man ha för att ta sig till jobbet),<br />
sedan bilen (utan kreditkort har man inget liv) och sist<br />
kreditkortet. Ingo Walter på Stern Business School lyfte<br />
fram uppkomsten av så kallade ”Large Complex Financial<br />
Institutions” som vuxit sig ”too big to fail, regulate and<br />
manage”. Kontrollen av dessa har i viss mån fallit mellan<br />
stolarna när flera olika myndigheter varit inblandade i regleringen.<br />
Stuart Kirk på Financial Times menade att ingen<br />
enskild agent bär skulden för finanskrisen, utan att olika<br />
samhällsaktörer helt enkelt maximerat sin nytta under de<br />
gångna åren.<br />
New York<br />
Vad händer sedan?<br />
HANKEIT<br />
Wallison tvivlade på att krisen kommer att förändra<br />
det amerikanska konsumtionsmönstret på lång sikt, och<br />
menade att USA antagligen kommer att tvingas låna sig ur<br />
krisen. I jämförelse med den kommande lånebördan såg<br />
han Irakkriget som en ”tiny little expense”. Wallison och<br />
Kirk trodde båda att fler banker skulle tvingas bli räddade<br />
av staten, och Kirk ansåg att en full nationalisering av bankväsendet<br />
kanske är enda vägen ut, eftersom den privata<br />
marknaden inte har den mängd kapital som behövs för att<br />
styra upp bankernas balansräkningar.<br />
Kirk drog paralleller till Japan för tjugo år sedan och<br />
menade att vi eventuellt står inför en tio år lång lågkonjunktur.<br />
Walter å sin sida ansåg att domedagsprofetior av<br />
den typen ofta är överdrivna och pekade på styrkan i den<br />
amerikanska ekonomin. Alla vi talade med var av åsikten att<br />
USA har goda ekonomiska förutsättningar, åtnjuter stort<br />
internationellt förtroende och därför kommer att klara sig<br />
ur krisen. Däremot står Europa inför massiva utmaningar<br />
de kommande åren. Mark Plant på IMF och Erik Lundberg<br />
vid Finlands ständiga representation i FN påpekade dock<br />
att de som drabbas hårdast av krisen är de allra fattigaste<br />
som är beroende av bistånd för sin överlevnad.<br />
* Equilibrium<br />
Equilibrium är en återuppväckt ämnesförening för nationalekonomistuderande.<br />
Alla intresserade hankeiter är<br />
välkomna med, ta kontakt med ordförande Lasse Laakso<br />
(lasse.laakso@hanken.fi) för mer info.<br />
Hankeiten 01/09 7
»<br />
8 Hankeiten 01/09
Foto: Peter Hasselgren<br />
SHS 100-årsjubileum<br />
Universums bästa fest<br />
ÅRSFESTEN<br />
Hankeiten 01/09 9
»<br />
10 Hankeiten 01/09
En överblick<br />
Då jag inledde mina studier på<br />
Hanken år 2005 var studentkårens tankar<br />
Text: redan Corinne riktade mot Lauritzon det stora året då SHS<br />
Foto: skulle fylla Fredrik 100 år. Pelin Senare under mitt år som<br />
kårvärdinna har jag märkt hur enormt stort<br />
intresset för studentkåren verkligen har<br />
varit för såväl studerande som alumner. Alla<br />
delade vi en gemensam längtan efter att få<br />
uppleva dagen då det inte bara skulle firas<br />
Universums Bästa Fest utan även Århundradets<br />
Bästa Fest. Väntan på den stora<br />
dagen var emellanåt lång, men plötsligt var<br />
den här och flög förbi lika snabbt som den<br />
kom. I dag kan vi endast titta tillbaka i tiden<br />
och komma ihåg den glädjefyllda dagen då<br />
vi firade 100 år av gemenskap och kårverksamhet.<br />
Att bli vald till kårvärdinna och få planera<br />
studentkårens jubileumsårsfest var en<br />
stor ära för mig. Självklart kunde jag inte<br />
ensam genomföra detta projekt, utan ett<br />
team med en fungerande sammanhållning<br />
behövdes. Medlemmarna i årsfestkommittén<br />
valdes noggrant ut så att en dynamisk<br />
grupp med 10 ivriga personer skulle hålla i<br />
trådarna för den kommande festen. I efterhand<br />
kan man nog konstatera att ingen av<br />
oss visste vad vi egentligen gav oss in på;<br />
festen skulle nämligen bli av en helt annan<br />
kaliber än tidigare år.<br />
Redan i ett mycket tidigt skede stod det<br />
klart för mig att förväntningarna var<br />
mycket höga, vilket gjorde arbetet under<br />
hela hösten till en intressant utmaning. Studentkåren,<br />
som redan länge hade sett fram<br />
emot jubileumsåret, hade visioner om hur<br />
allting skulle gå till, och gästernas förväntningar<br />
steg i höjden efter att ryktet om att<br />
bändet i år skulle bli något extra spred sig .<br />
Diskussionerna på <strong>ShsWeb</strong> gick emellanåt<br />
heta, och det spekulerades i att allt från det<br />
ena stora bandet till det andra som möjligen<br />
var på väg. Förväntningarna en värdig<br />
årsfesttalare, som skulle hålla århundrades<br />
tal, var även skyhöga och gav oss gråa hår.<br />
Vår lösning blev – inte en talare utan två.<br />
Det mest avgörande för att festens alla förväntningar<br />
skulle uppfyllas var ändå festen<br />
som helhet. Det var den allra största utmaningen<br />
för oss.<br />
Att planera och organisera en årsfest för<br />
över 1000 personer innebär en hel del<br />
stora beslut och ställningstaganden. Alltid<br />
var detta inte lätt, men i det stora hela<br />
gick allting bra, och jag kan säga att jag är<br />
nöjd med de val som gjordes. Ett av de<br />
största valen som måste ske gällde balansen<br />
mellan traditioner och innovationer.<br />
Festen skulle som helhet ha sin traditionella<br />
gång med talet till kvinnan och inspektorn<br />
över det bästa året i mitt liv<br />
liksom hedersgästens tal på bordet, men<br />
samtidigt måste festen bjuda på något nytt<br />
och extra fint de 100 åren till ära. Allt skulle<br />
även planeras för än fest som skulle bli mer<br />
än dubbelt så stor som vanligt, och årsfestkommittén<br />
jobbade febrilt med allt från<br />
planeringen av hemsidor till förhandlingar<br />
med Finlandiahuset och pusslande med<br />
bordsplaceringar.<br />
På årsfestdagen började festligheterna<br />
redan tidigt på morgonen med Pro Patriaceremonin<br />
på högskolan. Då gästerna<br />
senare festklädda steg in i Finlandiahusets<br />
foajé och såg allting glöda i jubileets röda<br />
färger kan jag slå vad om att störst delen av<br />
oss kände sig stolta över att vara hankeit.<br />
Årsfesttalarna minister Alexander Stubb<br />
och koncernchef Björn Wahlroos gjorde<br />
succé med sina festföredrag under den<br />
solenna akten, och stämningen steg i takt<br />
med att flera gäster anlände till Finlandia-<br />
ÅRSFESTEN<br />
huset. Under supén ekade sången genom<br />
salarna, och stämningen var på topp då det<br />
mycket omspekulerade bandet Bo Kaspers<br />
gjorde entré och till slut fick alla att släppa<br />
loss och fira, både ung som gammal. Efter<br />
denna kväll kan man lugnt konstatera att<br />
påståendet ”en gång hankeit, alltid hankeit”<br />
stämmer perfekt!<br />
När jag nu tänker tillbaka på jubilumsdagen<br />
i sin helhet kan jag nöjd och belåten säga att<br />
det var höjdpunkten på ett av mina bästa år.<br />
Om det finns något jag skulle önska skulle<br />
det vara att få uppleva dagen en gång till.<br />
Men som före detta kårvärdinna Elisabeth<br />
Rehn sade till mig under kvällen skall vi<br />
bevara detta ögonblick i våra hjärtan och<br />
ta fram det ibland för att kunna minnas och<br />
se tillbaka på denna stora dag.<br />
Jag vill till slut rikta ett enormt tack till hela<br />
årsfestkommittén och till alla som bidragit<br />
till att festen var så fantastisk som den var!<br />
Foto: Fredrik Pelin<br />
Hankeiten 01/09 11
12 Hankeiten 01/09
Biljettsläppet<br />
ÅRSFESTEN<br />
Biljettsläppet till århundradets fest skilde sig också från det vanliga. En stor del av biljetterna såldes på nätet (www.shs100.fi), både på förhand till<br />
kårpampar och på dagen för det allmänna biljettsläppet (för alumner).<br />
Kårpampar, det vill säga hankeiter som innehaft någon förtroendepost på kåren, kunde redan den 18 december börja köpa sina biljetter, men<br />
endast 200 stycken fanns reserverade för detta ändamål. Kåraktiva hade också möjlighet att på förhand köpa biljetter, men också de var tvungna<br />
att köa på Motellet den 26 januari för att köpa biljett till avec. Redan tidigt på biljettsläppets morgon hade de första festsugna hankeiterna ställt<br />
sig i kö och när dagen var slut hade alla som kommit till Motellet fått sina platser, totalt såldes ungefär 250 biljetter. För alumner var det lite<br />
svårare att få biljett – på de första fyra minuterna såldes 80-100 biljetter och efter en timme var deras kvot fylld.<br />
Det totala antalet deltagare i studentkårens 100-årsfest slutade på 1031.<br />
Text & Foto: Isabell Mattsson<br />
Hankeiten 01/09 13
Fredag 20.2.2009: Champagnetasting<br />
ÅRSFESTEN<br />
Foto: Benedict Landtman<br />
Program under årsfestveckan<br />
14 Hankeiten 01/09<br />
Fredag 20.2.2009: Lounge-kväll på Café Niord<br />
Foto: Benedict Landtman
Lördag 21.2.2009: SHS on Ice vid Järnvägstorgets Ispark<br />
Foto: Benedict Landtman<br />
Söndag 22.2.2009: SHS 100 år -brunch<br />
Foto: Benedict Landtman<br />
ÅRSFESTEN<br />
Hankeiten 01/09 15
Champagne- tasting<br />
Vintasting antas ofta felaktigt vara en fin<br />
hobby för fina äldre människor. Årsfesten<br />
till ära ordnade Hankens Vinsällskap i samarbete<br />
med AMKA Finland Oy en champagnetasting<br />
för Hankeiter. I motsats till<br />
deltagarna, var listan på deltagare full på<br />
några timmar. 16 flaskor champagne i skålar<br />
fyllda med isbitar, och en sakkunnig värd<br />
några dagar före SHS 100-års jubileum kan<br />
knappast gå fel. Men hur gick det hela till,<br />
och vad är det nu egentligen för skillnad<br />
mellan champagne, cremant och cava?<br />
Några veckor före SHS 100-års jubileum<br />
fick Hankens nygrundade vinsällskap en<br />
trevlig men utmanande uppgift; att ordna<br />
chamapagnetasting för Hankeiter. “Absolut!”<br />
var vår första reaktionen från styrelsens<br />
sida, men några praktiska arrangemang<br />
som bland annat vinet, glasen, och värden<br />
återstod att fixa. Vi hade lyckan att få samarbeta<br />
med AMKA Finland som understödde<br />
tastingen med att sponsorera vinet,<br />
samt att dessutom få Adrian Donner från<br />
samma företag som värd för evenemanget.<br />
Sedan återstod den lättaste och intressantaste<br />
biten, själva smakningen. Under<br />
16 Hankeiten 01/09<br />
kvällens lopp smakade vi på ett brett sortiment<br />
av bubbliga läckerheter som Cremant,<br />
Cava, Champagne medan vår värd<br />
upplyste oss om deras skillnader, druvsorter,<br />
prissättning, användningsändamål samt<br />
tillverkningsmetoder. Under tillställningens<br />
lopp hittades såväl gamla bekanta, som nya<br />
favoriter, tanniner, frukter, aromer, balans<br />
och mineraler för att inte tala om “aggressivt<br />
bubbel”, “salmiak”, och “jordgubbar<br />
med grädde”. Årgångar, poäng och rätta<br />
svar hade mindre betydelse medan vinerna<br />
en efter en imponerade och övertygade.<br />
Gemensamt för alla var deras tendens att<br />
utan större besvär rinna ner för deltagarnas<br />
strupar, dock först efter en noggrann<br />
rundvandring på tungans smaklökar.<br />
Skumppa som skumppa?<br />
Skillnaden mellan champagne och mousserande<br />
vin kan verka oklar för en som inte<br />
är insatt. All champagne är alltid mousserande<br />
vin, men allt mousserande vin är<br />
inte champagne, utan endast de viner som<br />
kommer från Champagneområdet i norra<br />
Frankrike får kallas champagne. Skillnaden<br />
mellan en Champagne, en Cava från spanien,<br />
eller en Cremant är egentligen bara<br />
Text: Emil Korhonen<br />
Foto: Benedict Landtman<br />
vinbyrokrati. Det finns olika metoder att<br />
tillverka dessa men ofta är de gjorda enligt<br />
samma metod, champagnemetoden. I korthet<br />
betyder detta att man tillsätter socker<br />
och jäst i vinet varefter det buteljeras och<br />
jäser pånytt i flaskan. Även om metoden<br />
är densamma, är det inte i onödan som<br />
Champagneområdet förknippas med fina<br />
viner. Det är ofta just därifrån de allra<br />
bästa och dyraste skumvinerna kommer.<br />
Ursprunget är dock ingen garanti för kvalitet,<br />
utan berättar bara att vinet kommer<br />
från ett visst område, Champagne. Vinets<br />
kvalitet påverkas i första hand av druvornas<br />
kvalitet och vinmakares skicklighet, och i<br />
andra hand av lagringen. På grund av områdets<br />
rykte och de fina vinerna som därifrån<br />
kommer, höjs också priset på de viner som<br />
inte egentligen är så speciella. Däremot får<br />
man ofta mera valuta för pengarna med<br />
att välja en bättre Cava eller Cremant,<br />
ofta dessutom till halva priset av champagne.<br />
Det billigaste sättet att få till stånd<br />
koldioxidbubblorna i vinet är att helt enkelt<br />
tillsätta koldioixidet i form av gas. Detta<br />
är inte ovanligt särskilt bland de allra billigaste<br />
varianterna som inte uppfyller högre
kvalitetsnormer. Ett typiskt tecken på detta<br />
är endast benämningen “sparkling wine”<br />
utan en indikation på området. Däremot<br />
begrepp som Cava, Cremant, eller Spumante<br />
innebär alltid att vinet uppfyller vissa<br />
normer för att få använda dessa begrepp.<br />
Naturligtvis är variationen i smak och kvalitet<br />
stor, men låt oss säga att chansen för ett<br />
riktigt uselt vin är betydligt mycket mindre<br />
ifall vinet har klarat sig genom den lokala<br />
vinbyråkratin.<br />
Mousserande med mat?<br />
Det är knappast någon nyhet att ett torrt<br />
skumvin passar ypperligt som aperitif.<br />
Däremot är det mera sällan som skumvin<br />
används som matdryck. Klassiska kombinationer<br />
är naturligtvis kaviar med en torr<br />
och lätt champagne, eller Crème Ninon<br />
med en sötare variant. Champagne bör<br />
dock inte förknippas med vitt vin. Ofta<br />
används Pinot Noir oftast tillsammans med<br />
Chardonnay i champagnen vilket ger vinet<br />
mera karaktär. Dessa viner passar utmärkt<br />
med till exempel grillad lax. Att kombinera<br />
en torr, något ekig Roséchampagne med<br />
en lättare kötträtt är inte heller en dålig ide.<br />
För att inte glömma en sötare variant med<br />
äfterrätten. Champagnens fruktighet passar<br />
ofta utmärkt ihop med till de flesta ljusa<br />
kakor och fruktpajer.<br />
Ordlista<br />
Asti Spumante = Ett sött skumvin från<br />
Norra Italien gjord på Musktateller-druva.<br />
Blanc de Blancs = “Vitt av vitt”. I praktiken<br />
oftast gjort på chardonnay<br />
Cava= Skumvin från Spanien som uppfyller<br />
vissa normer för att få använda benämningen.<br />
Cremant = Franskt skumvin som oftast<br />
kommer utanför champagneområdet<br />
(Alsace, Lirem Bourgogne), och är tillverkad<br />
enligt traditionell champagnemetod.<br />
Vintage= Benäming för ett vin gjort endas<br />
på druvor från en särskilt bra årgång.<br />
“När jag vinner dricker jag champagne för<br />
att fira. När jag förlorar dricker jag det för<br />
att trösta”<br />
- Napolen<br />
ÅRSFESTEN<br />
från vänster: Charles Mignon premier cru brut, pinot noit, chardonnay; Heidsieck<br />
Monopole blue top, pinot noir, chardonnay, pinot meunier; Charles mignon grand<br />
cru rose, pinot noir, chardonnay; Riefle cremant d’alsace, domaine riefle, AC cremant<br />
d’alsace; Flama d’or brut, castell d’or DO Cava; Rosa regale brachetto, d’acqui<br />
1. Flama d’or brut, castell d’or<br />
DO Cava<br />
Rickard: 70<br />
Kiki: Lite huvudvärksvin, lämpligt med<br />
bubblor: 75p<br />
Emil: Päron, milda bubblor, fruktig, mild<br />
syra<br />
Kommentarer från andra: söt, najs, girlie,<br />
träig, bra som sällskapsprodukt, skaldur,<br />
mjuk, perus, 7 ½<br />
2 Riefle cremant d’alsace, domaine<br />
riefle, AC cremant d’alsace, ranska<br />
Rickard: 65p<br />
Kiki: Lite vattnig, 78p<br />
Emil: Bra syra, elegans, lång eftersmak,<br />
nyans av ek, jäsig doft, tydlig body, mineraler<br />
Kommentarer från andra: söt, träig, PVC,<br />
salmiak, gästskumppa, bubbligare, smaklös,<br />
platt, 7 ½ av 10<br />
3. Heidsieck Monopole blue top,<br />
pinot noir, chardonnay, pinot meunier<br />
Rickard: 85<br />
Kiki: Torr, 80p<br />
Emil: Jäst, ek i eftersmak, fina bubblor,<br />
medel body, jordgubb<br />
Kommentarer av andra: behaglig, kiva,<br />
slurp, 9 av 10<br />
4. Charles Mignon premier cru<br />
brut, pinot noit, chardonnay<br />
Rickard: 89-91<br />
Kiki: Ljusgul, vann blindtasting på alko,<br />
80p<br />
Emil:Bra balans, citrus, lång bärande<br />
eftersmak, vanilj, krusbär, ekig doft<br />
Kommentarer av andra: örter, OK, bra<br />
alkumaku, intressant, aggressivt bubbel,<br />
stark smak, 7 ½ av 10<br />
5. Charles mignon grand cru<br />
rose, pinot noir, chardonnay<br />
Rickard: 87<br />
Kiki: Bäst doft av alla, mycket fyllig lång<br />
eftersmak, bra body, 85<br />
Emil: Körsbär, lång bärande smak, hallon,<br />
lite tanniner, bra balanserade syra<br />
Kommentarer av andra: enkel, ganz gut,<br />
lite väl torr, ekig, 8 av 10<br />
6. Rosa regake brachetto,<br />
d’acqui<br />
Rickard: 82<br />
Kiki: Sacher mmmm! Jäsig, doftar<br />
sommar och jordgubbar med grädde.<br />
Doften: 95p, all in all poäng: 87<br />
Emil: Jordgubbssylt, benisär<br />
Andras kommentarer; jordgubb, mumsimumsmums,<br />
bättre än fresita, fräsh,<br />
bärig frisk doft, måste drickas kall, 5 ½<br />
av 10<br />
Hankeiten 01/09 17
ÅRSFESTEN<br />
Foto: Fredrik Pelin<br />
& Peter Hasselgren<br />
Styrelseordförande Pontus Westerbacks hälsningstal<br />
vid Svenska handelshögskolans studentkårs<br />
100-års jubileum, den 99:nde årsfesten, 24<br />
februari 2009.<br />
Ers excellens, herr minister, fru rektor, fru inspektor, herr kurator,<br />
inspektorer emeriti, kuratorer emeriti, herr hedersordförande,<br />
bästa hedersmedlemmar, ständiga medlemmar, kära hankeiter,<br />
ärade gäster, ladies and gentlemen, mina damer och herrar.<br />
Som det idag stod i Husis så är hankeiter kända för att se framåt,<br />
men också komma ihåg sin historia.<br />
I snart 100 år har en sammansvetsande länk mellan våra medlemmar<br />
funnits. Allt det här började med en kamratförening som<br />
grundades den 24 september 1909 och hade 21 medlemmar efter<br />
sitt första verksamhetsår.<br />
Vi har en gemenskap som många andra kårer eller föreningar inte<br />
har. Med det här menar jag inte bara bland studerandena, utan<br />
också bland alumnerna. Ett bra exempel är hur snabbt alumnbiljetterna<br />
tog slut till det här jubileet. Så månne det inte stämmer att<br />
”en gång hankeit, alltid hankeit”. Detta får vi säkert se senare ikväll<br />
när det för den 99: nde gången ordnas nationens mest välklädda<br />
härjande.<br />
Eftersom det är en tradition att tala högskolepolitik i välkomsthälsningen<br />
måste jag väl också göra det fastän det inte hör till mina<br />
starkaste sidor. Nya universitetslagen är nu inlämnad till riksdagen<br />
och vi tycker att den faktiskt ser ovanligt bra ut. Förutom den förbereds<br />
också som bäst Hankens förvaltningsinstruktion, det vill<br />
säga de bestämmelser som universitetet inom vissa ramar själv får<br />
bestämma om. Det finns en arbetsgrupp som sköter om det här,<br />
och i den gruppen har vi en kunnig studeranderepresentant som<br />
ser till att även studerandenas intressen beaktas. Så jag litar på att<br />
allt går bra där..<br />
For 100 years both Hanken and the student union have worked<br />
hard to get a good reputation for the students. The next step in this<br />
process is to be more international. Hanken has started an integrated<br />
exchange program for the students enrolling at Hanken this<br />
autumn. This has got consequences on the student union as well.<br />
Our students will be ”missing” for at least three months instead of<br />
volunteering at the student union.<br />
We will also get more exchange students, meaning a wider range of<br />
international program. Some might see this as a bad thing because<br />
it interferes with our traditional programs. I, on the other hand,<br />
see it totally differently; I see it as a way to get a fresh international<br />
touch into the student unions long history.<br />
Med dessa ord vill jag hälsa er hjärtligt välkomna, speciellt våra två<br />
festtalare, Minister Alexander Stubb och Koncernchef Björn Wahlroos<br />
till århundradets och universums bästa fest!<br />
18 Hankeiten 01/09<br />
Solenna akten<br />
Festtalare Björn Wahlroos och<br />
Alexander Stubb.
Talet till fosterlandetMalin Gardberg<br />
Ers excellens, herr minister, fru rektor, fru inspektor, herr kurator, kära hankeiter,<br />
ärade gäster<br />
I en allt mer globaliserad värld är ens egen identitet och härkomst allt viktigare.<br />
Genom vår rika historia och genuina värderingar som ärlighet och lojalitet har vi<br />
finländare skapat en stark identitet och samhörighet.<br />
Dagens hankeiter står inte inför samma utmaningar som studenterna gjorde för<br />
knappt 70 år sedan. Då gällde det att försvara vår nation och vårt livssätt vid fronten.<br />
Dessa modiga män och kvinnor uppoffrade mycket för att vi idag skall kunna<br />
leva fritt i vårt eget land enligt våra egna värderingar, tala det språk vi vill, studera<br />
det vi vill och uttala oss om det vi vill. Jag vill här passa på att rikta ett speciellt tack<br />
till de hankeiter som har fått betala med sitt liv för sin insats för fosterlandet i krigen<br />
som vårt land har utkämpat. Idag står vi finländare dock inför andra utmaningar.<br />
Våra utmaningar idag är att utveckla vårt kunnande och vår nations konkurrenskraft<br />
i en värld präglad främst av helt andra hot än tidigare i historien.<br />
Vårt Finland idag har ett gott internationellt anseende och det är vår uppgift att<br />
bevara det. Finländare är kända för att vara ett mycket starkt, ärligt och okorrumperat<br />
folk. Med stolthet i rösten talar vi om sisu. Vi bör använda oss av dessa<br />
egenskaper som vi är stolta över för att utveckla vår nations välfärd.<br />
Genom att utnyttja finländsk innovationsförmåga kan vi öka landets produktivitet<br />
och konkurrenskraft. Med konkurrenskraft bygger vi ett starkt näringsliv. Ett starkt<br />
näringsliv är viktigt för att garantera välfärd och trygghet. Internationalisering är<br />
även en förutsättning för konkurrenskraft. Att trygga den höga kvaliteten på utbildning<br />
i Finland stärker landets internationella position.<br />
Utveckling och ökad välfärd får dock inte ske på bekostnad av kommande generationers<br />
resurser, vilket är någonting som vi, som framtida beslutsfattare skall komma<br />
ihåg. Här har vi, ekonomer och blivande ekonomer, enligt mig ett speciellt stort<br />
ansvar att axla för framtiden.<br />
Med detta i minnet bör vi komma ihåg vår historia och uppskatta vår självständighet<br />
och frihet. Det är nu vår uppgift att se till att välfärden och kvalitetsstandarden<br />
i vårt fosterland på ett ansvarsfullt sätt består, och att värderingar såsom ärlighet<br />
och lojalitet som även påverkar vår framtid och som gör oss till finländare kvarstår.<br />
Vår historia och våra värden är det som utgör vår identitet som finländare, vilken<br />
vi kan vara stolta över.<br />
ÅRSFESTEN<br />
Foto: Fredrik Pelin<br />
Hankeiten 01/09 19
ÅRSFESTEN<br />
Foto: Fredrik Pelin<br />
Förtjänsttecken och stip<br />
Kamratskapsmärket<br />
• Fredrik Bäck<br />
Stora kårnålen i silver<br />
• Jonathan Aalto<br />
• Joachim Dannberg<br />
• Malin Gardberg<br />
• Christina Grundström<br />
• Carl Harald<br />
• Marcus Lindell<br />
• Isabell Mattsson<br />
• Andreas Michelsson<br />
• Mikael Olin<br />
• Anna Ristiluoma<br />
• Christa Tattari<br />
• Pontus Westerback<br />
Lilla förjänstmärket<br />
• Tobias Niemi<br />
• Saara Söderholm<br />
• Tuija Suo<br />
• Oskar Storsjö<br />
• Hannu Sääskilahti<br />
• Corinne Lauritzon<br />
20 Hankeiten 01/09<br />
Kallandet av Ständig medlem<br />
• Mia Varjovaara<br />
Mia Varjovaara utnämns till ständig medlem av studentkåren.<br />
Varjovaara har speciellt genom sitt engagemang<br />
i studentkårens historik visat ett hängivet intresse i studentkåren.<br />
Stora kårnålen i guld<br />
• Paul Taimitarha<br />
Studentkårens Understödförenings styrelseordförande<br />
Paul Taimitarha tilldelas Stora kårnålen i guld för sitt<br />
mångåriga engagemang för studentkåren. Taimitarha<br />
har under flera år strävat efter en välmående studentkår<br />
och därmed gjort sig speciellt förtjänt av denna<br />
utmärkelse.<br />
• Tero Wester<br />
Tero Wester tilldelas Stora kårnålen i guld. Wester<br />
har som långvarig medlem av Understödsföreningens<br />
styrelse visat ett genuint intresse för studentkåren och<br />
agerat som en bärande länk mellan Understödsföreningen<br />
och studentkåren.<br />
• Mikael Lilius<br />
Mikael Lilius tilldelas Stora kårnålen i guld. Lilius har<br />
under en längre tid stått högskolan och studentkåren<br />
nära. Genom sitt ordförandeskap i kretsen av Hankenambassadörer<br />
har han stått som galjonsfigur och promotor<br />
för Hankens profilering inom näringslivet. Detta<br />
har han också gjort med ett klart särintresse för studeranden<br />
genom olika evenemang som ordnats i hans<br />
regi för studerande och kårens representanter.<br />
• Eva Liljeblom<br />
Eva Liljeblom tilldelas Stora kårnålen i guld för<br />
sitt enorma engagemang för studentkåren. Liljebloms<br />
genuina engagemang har under alla dessa år som<br />
inspektor uppskattats stort och hon agerar fortfarande<br />
som en pålitlig länk mellan högskolan och studentkåren.<br />
Kallandet av Hedersmedlem<br />
• Patrick Hertzberg<br />
Patrik Hertsberg utnämns till hedersmedlem av studentkåren.<br />
Hertsberg har genom sitt engagemang<br />
som studentkårens långvariga kurator och som styrelsemedlem<br />
i understödsföreningen aktivt verkat för<br />
studentkåren.<br />
Stora förjänstmärket<br />
• Marianne Stenius<br />
Rektor Marianne Stenius tilldelas Stora Förtjänstmärket<br />
för sina 16 år som rektor. Under dessa år har<br />
rektor Stenius aktivt samarbetat med studentkåren<br />
och visat ett genuint och hjärtligt intresse för den.<br />
Verksamhetsstipendium<br />
• Stefanie Brandt<br />
Stefanie Brandt har under det senaste året arbetat<br />
aktivt på studentkåren som tutor och även grundat en<br />
ny klubb, vinklubben, som aktivt inlett sin verksamhet.
endiater<br />
•Sean Morris<br />
Sean Morris fungerar som ordförande för Aisec SHS.<br />
Som en representant för master studenterna har han<br />
aktivt lett klubbens verksamhet och hållit en god kontakt<br />
till studentkåren.<br />
Michael Forssell-stipendiet<br />
utdelas till minnet av en CN:it (medlem i Casa Nostra)<br />
som år 1992 mötte döden under tragiska omständigheter<br />
i Colombia. Familjen har instiftat stipendiet till hans<br />
minne och det går alltid till en medlem av CN.<br />
Tilldelas i år till:<br />
• Christina Grundström<br />
Handelsgillets stipendium (delas ut åt en student<br />
som varit aktiv i studentkåren och haft framgång i sina<br />
studier)<br />
• Jessica Jungell<br />
SHS Kårstipendium (delas ut åt en student som visat<br />
goda studieprestationer och / eller förtjänstfullt verkat<br />
för studentkåren)<br />
• Maiju Suo<br />
Sällskapet Gäddornas stipendium<br />
”Akademiska Herrsällskapet Gäddorna har tilldelat ekonomiemagistersromkornet<br />
Niklas Kullberg sitt stipendium<br />
för år 2009. Stipendiet är instiftat för att uppmuntra<br />
till framtida arbete Finlands näringsliv till fromma. På detta<br />
sätt vill vi forna studerande vid Svenska Handelshögskolan<br />
upprätthålla kontakten med vår skola.”<br />
Urda Commercia-stipendiet<br />
är ett stipendium som ges åt en studentkårsaktiv kvinnlig studerande<br />
(Urdorna => en systerorganisation till Gäddorna).<br />
Går i år till:<br />
Annica Sviberg<br />
Avhandlingsstipendier<br />
EVLIS stipendium i fin.ek: Björn Danker<br />
KPMG i redovisning: Eva-Marie Westö<br />
ACCENTURE i marknadsföring: Hanna Leppänen<br />
BAT i företagsledning och organisation: Kim Lahti<br />
Kallandet av Hedersinspektor<br />
•Marika Tandefelt<br />
I samband med studentkårens 100-års jubileum har delegationen<br />
instiftat två nya hedersomnämnanden: hederinspektor<br />
och hederskurator.<br />
Studentkåren vill tilldela titeln hedersinspektor till en person<br />
som har arbetat outtröttligt för vår studentkår. Personens<br />
känsla och engagemang för Studentkåren har bibehållits trots<br />
att mandatperiodens åligganden redan för längesedan tagit<br />
slut. *Hon* är känd för att hennes “dörr alltid står öppen”<br />
för studenterna och fungerar än i dag som kårens minne och<br />
stöd. Den senaste tiden har hon arbetat med att säkerställa<br />
att Studentkårens 100 åriga historia aldrig skall falla i glömska,<br />
genom arbetet med vår historik.<br />
I enlighet med delegationens beslut delas titeln HEDERSIN-<br />
SPEKTOR ut till professor och inspektor emeritus: Marika<br />
Tandefelt!<br />
ÅRSFESTEN<br />
Hankeiten 01/09 21
22 Hankeiten 01/09
Katri Eliander<br />
Festens vackraste<br />
klänningar<br />
På 100-årsfesten fanns det en hel del kvinnor<br />
som spenderat många timmar på hår, sminkning<br />
och klädsel. Hankeiten valde ut några<br />
favoriter bland de klänningar som bars under<br />
festen.<br />
Isabelle Thibault<br />
Henrietta Åström<br />
Isabell Mattson<br />
ÅRSFESTEN<br />
Text: Maria Krogerus<br />
Sara Lähteenoja<br />
Foto: Erik Johansson<br />
Dixie Wikholm<br />
1. Varifrån är din klänning?<br />
2. Vad tycker du mest om i klänningen?<br />
Henrietta Åström 1. Den är sydd för festen. 2. Jag ville ha en klänning i grekisk<br />
stil, och den är inspirerad av en bild som jag sett i en tidning.<br />
Isabell Mattson 1. Den är sydd av min pojkväns mamma. 2. Jag tycker om den<br />
för att den är en budgetklänning, den är gjord av stuvbitar.<br />
Katri Eliander 1. Den är sydd i Thailand 2. Jag tycker om att den är en klassisk<br />
modell som man säkert kan använda flera gånger.<br />
Dixie Wikholm 1. Den är egentligen inte en långklänning, utan en kort cocktailklänning<br />
som jag sytt om. 2. Det blev egentligen lite bråttom att hitta en,<br />
men så hittade jag den här som jag alltså sydde om till en långklänning.<br />
Isabelle Thibault 1. Den har jag köpt i USA. 2. Jag tycker om färgen, jag skulle<br />
egentligen komma i en lavendelfärgad men så blev det ändå naturvit.<br />
Hankeiten 01/09 23
ÅRSFESTEN<br />
Foto: Peter Hesselgren &<br />
Fredrik Pelin<br />
Supén<br />
24 Hankeiten 01/09<br />
Festtalare Alexander<br />
Stubb höll<br />
ett friare tal under<br />
supén, där han önskade<br />
bli adopterad<br />
av hankeiterna.<br />
Akademiska sångföreningen hälsade gästerna välkomna vid cocktailen.
Kvällens toastisar Ludvig Liljequist och Edward Krogius.<br />
Toastisarna lyckades under kvällens<br />
gång genomföra en mängd olika<br />
klädbyten. Golftemat var det första<br />
som festdeltagarna fick skåda:<br />
Ludvig och Edward gjorde entré i<br />
en riktig golfbil!<br />
ÅRSFESTEN<br />
Hankeiten 01/09 25
26 Hankeiten 01/09
Talet till inspektorn<br />
Ärade fru inspektor,<br />
Eva, du nångång sagt åt mig<br />
att du som Tandis skall bliva ej<br />
Att du inte länge tänkte vara den där inspektorn<br />
Men ser man på - du är som rektorn<br />
Du utgör kåren en mäktig resurs<br />
Den avkastar bra då kåren saknar kurs<br />
Ibland det på Casa uppstår tvister<br />
till vilkas jämkande skulle behövas en minister<br />
Men då Alex inte alltid är här<br />
är det bra att Eva håller kåren kär<br />
Du på Hanken fin o. inv. institusjonen leder<br />
Ökända föreläsningar håller från bakom din kateder<br />
På dina kurser har vi kring cash flows elaborerat<br />
och januarieffekten på börsen inspekterat<br />
På ett obeskrivligt sätt var det alldeles fantastiskt<br />
När du Black & Scholes modell förklarat så entusiastiskt<br />
Du lärt oss hur man bankens pengar kan budgetera<br />
Synd bara finansbranschen nu slutat existera<br />
Då man orden ”Vi på finance” hör<br />
då vet man att Eva benchmarking gör<br />
Under det faller alla förutom en guvernör<br />
För det är världens offentliga hemlighet<br />
att Eva beundrar Terminators duktighet<br />
Schwarzenegger skulle nog ha varit Evas favoritstudent<br />
Efter att en film på 58 ord avklarat var det evident<br />
Att mannen sitt budskap i klartext får<br />
Något som säkert i tentsvar saknas varje år<br />
I näringslivet du alltid agerar till din heder<br />
Ett och annat är med och leder<br />
I Stockmanns styrelse du expansionsstrategier planerar<br />
I Oslo hur kungens oljepengar bästa utdelning genererar<br />
De alla av dig en topp performance invänta<br />
Men vi vet - Eva avkastar bättre än FPA:s straffränta<br />
Ett oslagbart groggsällskap du även utgör<br />
Flertalet uppträdanden och andra överraskningar utför<br />
Jag minns så väl en gång du hos presidentens varit som gäst<br />
Då tänkte vi - nu utförs ett test<br />
Vi artigt dig fråga hur balen varit<br />
Efter att TV kamerorna från slottet farit<br />
Hade Tarja lyckats skapa årsfesten konkurrens<br />
Var det så att financeprofessorn inte såg någon differens<br />
Men svaret kom som på beställning<br />
Årsfesten var enligt Eva klart en bättre tillställning<br />
Eva - när jag på denna sak nu ser<br />
Det på något vis solklart sig ter<br />
Att inspektorskedjan dig så väl klär<br />
Till vittne behövs nog ingen lögndetektor<br />
Då jag säger – Eva - du är världens bästa inspektor!<br />
Kära hankeiter<br />
Fattom nu glasen,<br />
Låt bli blomvasen,<br />
För nu med en min nöjd<br />
vi lyfter glaset till en höjd<br />
Och före vi börjar häva<br />
vi säger; skål för dig Eva!<br />
Ib Löfgrén<br />
Inspektorns svar<br />
För att fylla hela hundra år<br />
Hanken sällsynt friskt mår,<br />
Ej darrar handen, ej sviker minnet,<br />
när hundraårsjubileet fyller sinnet,<br />
vad nu högst på småtimmar sena,<br />
lite svikt kan festaren känna i bena.<br />
Annat är det med inspektorn eran,<br />
som åter en kamp fått föra i leran,<br />
och Tandis förbannat, åter en gång,<br />
för införande av denna svarsdikts”tvång”.<br />
Men hämnden är ljuv, hon tänker, ja rent av läcker:<br />
för det är väl Hedersinspektorn som rim nästa år kläcker!<br />
När klockorna för jubileraren nu klämtar ding dong,<br />
bör vi minnas att stigen varit snärjig och lång.<br />
Än har det talats om budgetproblem och fusioner,<br />
men jubilerarn dem klarat med diverse aktioner,<br />
och senast rentav ömsat skinn: ja ser hur smart<br />
festobjektet iklätts en frack via logot så svart!<br />
Den svarta imagon måste väl nån designare ha hajat<br />
från julspelet från min ungdoms Uleåborg, från Tiernapojat,<br />
där en kung ställs frågan: Hoo varför så mörk?<br />
Och svaret den kommer, som direkt ur en burk:<br />
Oo jos minä olen musta, olen minä kaikilta tunnettu,<br />
oo jos minä olen musta, olen minä kaikilta kaivattu.<br />
Oo om jag är svart, är jag saknad och känd av alla,<br />
för det sloganet har logomästarn tyckt att man måste falla.<br />
Men medges, svart kan brukas så väl av vissa,<br />
och att jag här avser Arska S, det kan ni väl gissa,<br />
Terminatorn som pga lagkrumeluren,<br />
missade chansen att byta till Presidenturen.<br />
Men vet ni att det finns så många filmer av Arska gjorda,<br />
att endast hunden Lassie gjort fler, med mindre orda.<br />
Men nu är det dags att tacka för dikten fina,<br />
Och övergå till att Årshundradets bästa fest fira!<br />
En riktigt bra fortsättning på Galaxets bästa fest.<br />
ÅRSFESTEN<br />
Foto: Fredrik Pelin<br />
Eva Liljeblom<br />
Hankeiten 01/09 27
28 Hankeiten 01/09
Talet till kvinnan<br />
Thomas Perret<br />
Ä lskade kvinnor,<br />
Utan er skulle jag inte hålla det här talet<br />
Det kanske låter självklart, eftersom det här är talet<br />
till kvinnan<br />
Men vad jag försöker säga är<br />
Utan er skulle det inte hållas några tal överhuvudtaget<br />
Det skulle inte ordnas några årsfester<br />
Inga årsfesttalare, inga toastmasters<br />
För oss är ni drivkraften i vår evolution<br />
Så utan er ... vi skulle inte vara här<br />
Nalle och Stubben skulle sitta i ett träd och plocka<br />
loppor av varann<br />
Jag skulle krypa omkring nedanför med Ludde och<br />
Groggen och fråga om vi får vara med<br />
Det skulle vara helt poänglöst utan er.<br />
Jag försöker föreställa mig en värld utan er<br />
Jag blir helt matt av bara tanken<br />
Världen skulle vara en enda stor trött proteinboll<br />
Arbetslösa präster överallt. Uppgivna självmordsbombare:<br />
“Inga brudar på den här sidan, inga brudar<br />
på den där sidan.”<br />
Wunderbaum skulle dofta omklädningsrum<br />
Alla varumärkens slogan skulle vara “Den fungerar”<br />
Marknadsekonomin skulle mattas av helt, riskkapitalism<br />
skulle aldrig uppstå<br />
Nån enstaka bankir skulle stå där: “Grunda ett företag,<br />
bli rik”, och gänget bara: “Varför?”<br />
Hanken skulle ha två kurser: Förhandlingsteknikens<br />
grunder och Röksignaler.<br />
Det skulle vara meningslöst utan er.<br />
För det är ni som får oss att göra konstiga saker<br />
Det är ni som får oss att bli munkar<br />
Det är också ni som får oss att sluta vara munkar<br />
Det är ni som får oss att läsa poesi.<br />
Det är också ni som får oss att försöka skriva poesi<br />
själva. Om det skulle hjälpa.<br />
Det är ni som får oss att starta rockband<br />
Det är också ni som får oss att bli avundsjuka på<br />
dem som startat rockband<br />
Och det ni som får dem av oss som inte är så<br />
snygga att bli roliga.<br />
Till exempel André Wickström är väldigt rolig.<br />
Jag vill gärna recitera en av mina favoritdikter ... jag<br />
skrev den igår.<br />
Jag är rädd för att säga vad jag verkligen tycker,<br />
Jag börjar kanske gråta då<br />
Och gör den här festen sämre<br />
Skämmer ut mig framför allt<br />
Och ser ut som det barn jag är<br />
Som ett barn är jag rädd för att bli avvisad.<br />
Men jag är också en man<br />
Och mannen i mig vill försöka<br />
Det får bära eller brista<br />
För jag är bara här en gång<br />
och ni är bara här en gång<br />
På den här festen<br />
... och på den här festen<br />
Om jag kunde förmedla vad jag känner när jag tänker på er<br />
Hur allting jag är har att göra med er<br />
Hur allting jag upplever bottnar i en längtan att smälta och<br />
blandas<br />
Vi är män för att ni är kvinnor<br />
Jag älskar er så mycket<br />
Och jag vill vara värd den kärleken som ni hämtar till världen<br />
Jag blir ledsen när jag tänker på köpta budskap<br />
Som säger att ni ska se ut som hon eller han.<br />
Att ni ska ha viss form för att vara beundrade<br />
Här är en som kunde skita i form som nån annan bestämt<br />
Jag vill inte att någon ska säga till mig hur ni ska se ut<br />
för att jag ska tycka ni ser ut som ni ska.<br />
Ni ska se ut<br />
Just som ni ser ut<br />
Och helst som ni ser ut idag.<br />
Jag lätt för att bli berörd<br />
När jag tänker på er som gjort er fina för den här festen<br />
... hur ni stått där och fixat<br />
Så där som bara kvinnor kan göra<br />
... för att det ska bli en så bra fest som möjligt och roligt<br />
Ni har satsat<br />
Och det är underbart när någon satsar<br />
Det kommer från en vacker plats<br />
Jag har den också i mig<br />
Och det får mig att vilja visa samma omsorg också<br />
För er som jag tycker så mycket om<br />
Vi hör ibland att man säger att kvinnor är mycket mer än<br />
bara vackra<br />
Det vet vi,<br />
Men vi glömmer lätt<br />
för ni är så väldigt vackra.<br />
ÅRSFESTEN<br />
Foto: Fredrik Pelin<br />
Hankeiten 01/09 29
ÅRSFESTEN<br />
Foto: Peter Hasselgren &<br />
Fredrik Pelin<br />
Efterfest på<br />
Finlandia-huset<br />
30 Hankeiten 01/09
Årsfestminnen<br />
René Söderman<br />
Hankeit och f.d. chefredaktör för Hankeiten.<br />
Vad är ditt bästa minne från Hanken?<br />
- Vi brukade säga att det arrangeras alltid en<br />
omtent, men inte en omfest. När tenterna började<br />
klockan nio på morgon kunde vi fortfarande<br />
vara på Casa, klara att gå på tent, fastän vi<br />
inte var riktigt färdiga själva.<br />
Hur var tiden som chefredaktör för Hankeiten?<br />
- Det var mycket givande, på den tiden kom<br />
tidningen ut sex gånger om året. Nu ska man<br />
komma ihåg att på 80-talet så hade vi inget<br />
internet och ingen webb. Hankeiten och Nöttebladet<br />
var de huvudsakliga informationskanalerna<br />
till kårens medlemmar. Det var mycket<br />
givande att vara chefredaktör. Dessutom fick<br />
man betalt för det också. Det var bara att ge<br />
järnet, skriva och skapa diskussion.<br />
Var det bra sammanhållning på redaktionen,<br />
var ni ett stort gäng?<br />
- I stort sett var det bara jag som skrev och<br />
några andra skribenter, sedan fanns det artiklar<br />
som kom från styrelsemedlemmarna från deras<br />
respektive sektorer. Vi försökte alltid se till att<br />
det fanns något bärande tema för varje nummer.<br />
En stor grej var att dokumentera årsfesten.<br />
Kan du dela med dig av något roligt minne från<br />
studentkåren?<br />
- På min tid var det mycket diskussion om<br />
kårobligatoriet i Finland. Alla som studerar på<br />
högskola måste vara medlem i en studentkår<br />
och på min tid frågades det om det är rätt att<br />
tvinga studerande att vara medlemmar. Vi har ju<br />
föreningsfrihet i landet. Villiga att diskutera och<br />
opponera som vi var på den tiden så ifrågasatte<br />
vi den här saken. Systemet stred mot grundlagen,<br />
och det gör det nog fortfarande. Men idag<br />
anser jag att det är vettigt att vi har ett obligatorium.<br />
Det tillför kårerna en medlemsbotten som<br />
ger en finansiering så att de kan upprätthålla sin<br />
verksamhet. Men om man ska vara idealistisk<br />
så tror jag att de flesta ändå skulle valt att vara<br />
medlemmar.<br />
Hur jämförs årets årsfest med tidigare år?<br />
- Senast jag var så var det 75-års jubileum och<br />
festen hölls vid mässcentret i Böle. Protokollärt<br />
var det mycket lika, där fanns solenna akten<br />
och talet till fosterlandet, som jag höll i egenskap<br />
av delegationsordförande. Talet till inspektorn,<br />
märkesutdelning och sångerna var enligt<br />
samma mönster som tidigare. En del nya sånger<br />
har uppenbarat sig på menyn vilket jag tycker<br />
är friskt.<br />
När började jatkon senast du var med?<br />
- De började vid något skede och slutade vid<br />
något skede. Allt kan man ju inte minnas.<br />
Vad var temat på zillisen då?<br />
- Det stora ögonblicket då var vem som skulle<br />
bli tilldelad det stora veskilocket. Den var alltid<br />
någon som fick ett stort lock över huvudet för<br />
strapatser under föregående kväll.<br />
Henrik Wickström<br />
Inskriven 1984 och känd som dirigent för akademiska<br />
sångföreningen, men också som bandledare<br />
för ett band som heter Arkadia trottoar.<br />
- Vi började spela i tiderna på Casa Nostra för<br />
20 år sedan och vi lirar fortfarande. Det var ett<br />
band som vi grundade med studiekompisar. Två<br />
av oss har blivit ekonomer idag.<br />
Varifrån kommer namnet?<br />
- Det fanns ett band på Kauppis vid namn<br />
Boston Promenade. Vi kontrade med Arkadia<br />
trottoar som alludera på Arkadiagatan och trottoaren<br />
där vi fanns.<br />
Hade det något att göra med att Arkadiagatan<br />
är bredast möjligt mellan Kauppis och<br />
Hanken?<br />
- Det stämmer att gatan visade sig vara bredast,<br />
22 meter mätte vi, mellan Kauppis och Hanken.<br />
Bandet Boston Promenade lever gott idag och<br />
det gör även Arkadia trottoar.<br />
Vad är dina trevligaste minnen från Casa?<br />
- I tiderna hade vi bailon som började tre på<br />
natten. Efter att Karl XII och fabbaren stängt<br />
och det var tid att gå hem hade vi jatkon på<br />
Casa.<br />
Talet till kvinnan påpekade att en del män<br />
kanske var avundsjuka för att andra bildade<br />
rockband, hade bildandet av bandet något med<br />
det att göra?<br />
- Det var ju för brudarnas skull, såklart.<br />
ÅRSFESTEN<br />
Text & Foto: Erik Johansson<br />
Christian Grönroos<br />
Inskriven 1966, jobbar på Hanken.<br />
Hur såg årsfesten ut på din tid?<br />
- Det konstiga är att det var i samma stil med<br />
frack och festtal. Det blev en uppslupen fest med<br />
sillfrukost dagen efter. Stämningen var hög.<br />
Har du några roliga minnen från en SHS-årsfest?<br />
- Det har tagits snapsar under borden och allt<br />
möjligt. Jag kommer ihåg att en av årsfestfördragarna<br />
berättade hur festen slutade med en<br />
tulpan i munnen, förmodligen hade de druckit<br />
upp blomvattnet också.<br />
Var jatkon på Casa också?<br />
- Nej, Casa kom ju till först 1973. På den tiden<br />
ordnades det på Hanken, på det som kallades<br />
Ölkki på den tiden. Det var ett ställe som alla<br />
känner till som blev färdiga före 1975. Det var<br />
också där kårkvällar på onsdagar och fredagar<br />
ordnades.<br />
Var zillisens plats okänd fram till midnatt då<br />
också?<br />
- Nej, det var känt på förhand. Det här med<br />
halare fanns inte heller på den tiden. Det kom<br />
någon gång senare.<br />
Gick ni på zillisen i fracken då också?<br />
- Det kommer jag inte ihåg. Däremot minns jag<br />
att det kunde hända att en och annan kom i<br />
frack till föreläsningen för att de kommit direkt<br />
från årsfesten. <br />
Henrik Wickström (till vänster) och René Söderman.<br />
Hankeiten 01/09 31
ÅRSFESTEN<br />
Foto: Vanessa Forstén &<br />
Johanna Rosenlöw<br />
Efterfest påCasa<br />
32 Hankeiten 01/09
Zillis<br />
ÅRSFESTEN<br />
Foto: Robert Lagus &<br />
Benedict Landtman<br />
Hankeiten 01/09 33
ÅRSFESTEN<br />
34 Hankeiten 01/09<br />
Namn: Heinz Ramm-Schmidt<br />
Född: 1 november 1920<br />
Karriär: Diplomekonom från Hanken 1943,<br />
har arbetat inom många olika industriföretag,<br />
senast som VD för Oy Hackman Ab<br />
och ordförande i arbetsgivarförbund.<br />
Aktuell: Den äldsta deltagaren i SHS 100årsjubileumsfest.<br />
Hankeit sedan 70 år tillbaka
Heinz Ramm-Schmidt växte upp i Viborg,<br />
men kom till Helsingfors efter Vinterkriget.<br />
Hanken hade egentligen aldrig varit<br />
ett självklart val för honom eftersom hans<br />
intresse låg i skog och mark, men på grund<br />
av en skada i ryggen som frivillig i kriget<br />
valde han att skaffa sig ett stillasittande jobb.<br />
År 1940 inledde han sina studier, då 20 år<br />
gammal, vid Hanken som då låg på Sjömansgatan.<br />
Det årets kull var exceptionellt<br />
stor, Heinz vill minnas att antalet var cirka<br />
200 – men redan året därpå decimerades<br />
antalet i och med att Fortsättningskriget<br />
började och männen begav sig till fronten.<br />
Heinz var själv befriad från kriget på grund<br />
av sin ryggskada och han minns att tiderna<br />
var ganska dystra:<br />
- Man fick uppleva att studiekamraterna en<br />
efter en inte återvände från fronten.<br />
Fokus på föreläsningar i<br />
undervisningen<br />
På 1940-talet (och senare) fanns det två<br />
inriktningar på Hanken: diplomekonom och<br />
diplomkorrespondent.<br />
- Det flesta flickorna studerade till diplomkorrespondent,<br />
men jag har nog aldrig hört<br />
någon kalla sig något annat än ekonom.<br />
Heinz blev själv färdig diplomekonom år<br />
1943, från linjen handel och industri.<br />
- Det är lite humoristiskt: jag var tvungen<br />
att läsa kemi, vilket jag använde mer tid på<br />
än något annat. Annat man läste var marknadsföring,<br />
nationalekonomi, företagsledning<br />
och handelsjuridik.<br />
Studierna på 40-talet utgick först och<br />
främst från kompendier som föreläsarna<br />
sammanställde. Hanken hade inte något<br />
egentligt bibliotek utan betoningen låg på<br />
föreläsningar.<br />
- Man hade mer eller mindre namnupprop<br />
på föreläsningarna. De som var vid fronten<br />
behövde ju inte vara på plats utan fick med<br />
sig kompendierna. Jag vill minnas att alla<br />
blev godkända i tenterna.<br />
Heinz tog sin examen på två och ett halvt<br />
år. Efter studietiden fortsatte han att vara<br />
aktiv i ekonomföreningen Niord, som hankeiterna<br />
då hade mycket samarbete med:<br />
- Gränsen mellan studenter och Niord<br />
var diffus. Hankeiterna var alltid önskvärda<br />
att delta i de program som föreningen<br />
arrangerade.<br />
Studielån vanligaste inkomsten<br />
På 1940-talet fanns inte de studentförmåner<br />
som man åtnjuter idag. Bland annat fick<br />
man antingen ta med sig mat till skolan eller<br />
äta ute.<br />
- Nära Hanken på Rödbergsgatan fanns det<br />
en krog som hette Perämies, men vi kallade<br />
den för Räkälä eftersom vi hankeiter<br />
alltid var hungriga – vi tänkte mer på mat<br />
än studier. Perämies hade på tisdagar något<br />
som hette jägarbiff, men när duvorna och<br />
kråkorna hade försvunnit fick man istället<br />
något som hette lungmos på torsdagar. Vi<br />
hankeiter samlades alltid där i stora grupper<br />
och åt oss mätta. Vad lungmos egentligen<br />
var frågade vi aldrig.<br />
Tillgången på mat var begränsad, men<br />
boendet löstes oftast genom att studenter<br />
inhystes hos änkor som behövde hyra ut<br />
rum.<br />
Heinz arbetade under hela sin studietid,<br />
vilket var ovanligt, för att kunna försörja sig<br />
- familjen hade förlorat hela sin egendom i<br />
Viborg. Studiestöd existerade inte.<br />
- Visst är det upprörande att man ska få<br />
betalt för att studera idag. Nog var det<br />
också så att vi betalade någon slags avgift.<br />
Inte var skolan gratis.<br />
Studenterna fick ty sig till studielån, men<br />
enligt Heinz blev skulderna aldrig något<br />
problem:<br />
- Inflationen gjorde att studielånet kunde<br />
betalas tillbaka fem år senare med en<br />
månadslön.<br />
Samlade pengar genom att ordna<br />
fester<br />
Trots krigstiden existerade det ett aktivt<br />
studieliv. Studenterna samlades ofta och<br />
relationerna till professorerna var så bra att<br />
man hade gemensamma tillställningar med<br />
dem. Många professorer var enligt Heinz<br />
riktiga original:<br />
- Jag minns särskilt vegetarianen Rafael<br />
Ilmoni som lärde oss procenträkning på<br />
räknesticka. Han hade alltid en portfölj<br />
full med persilja, morötter och kålrot. Vid<br />
proven satte han alla blanketter in i samma<br />
portfölj och när vi sen fick utlåtanden var<br />
mitt namn borta – han hade antagligen<br />
ÅRSFESTEN<br />
Text: Isabell Mattsson<br />
Foto: Max Edin<br />
För snart 70 år sedan inledde Heinz Ramm-Schmidt sina studier vid Hanken. Då<br />
var studenternas vardag något helt annat än vad dagens hankeiter kan föreställa sig. De<br />
flesta män kämpade i Fortsättningskriget och man fick vänja sig vid att en del studiekamrater<br />
aldrig återvände från fronten. Men, det var också en tid då kvinnor valdes in i<br />
studentkårens styrelse, fester arrangerades för att samla in pengar till Hanken-huset på<br />
Runebergsgatan och studenterna hade nära kontakt med utexaminerade ekonomer.<br />
använt mitt svar i sluttenten som omslagspapper<br />
för någon rotfrukt.<br />
Studentkåren hade egentligen inga egna<br />
lokaler på 40-talet, man hyrde visserligen i<br />
början en lägenhet i hörnet av Annegatan<br />
och Robertsgatan, men då hyran var så hög<br />
sades den upp. Efter det hölls festerna, som<br />
var populära, på Ostrobotnia.<br />
- Det var bra att ha dem där: i nedersta<br />
våningen fanns Alkoholiliike och jag fick<br />
tillstånd av direktören att köpa sprit (som<br />
egentligen såldes på kort enligt en flaska<br />
per man och dag), och de bar upp flaskorna<br />
åt oss.<br />
Pengarna som kom in samlades till en fond<br />
för att hjälpa till att finansiera den nya<br />
högskolebyggnaden på Runebergsgatan.<br />
Tanken var att studentkåren skulle få ett<br />
rum i den nya byggnaden och det var också<br />
så det gick: studentkåren fick Ölkki (även<br />
om inflationen åt upp största delen av de<br />
insamlade medlen).<br />
”Förbjudet” att umgås med finskspråkiga<br />
studenter<br />
Den mest traditionella festen, årsfesten,<br />
firades då som nu den 24 februari. Heinz<br />
minns att den hölls på Royal vid Svenska<br />
teatern och antalet deltagare var stort.<br />
Även broderföreningar bjöds in, bland<br />
annat Handels i Stockholm och Kauppis:<br />
- Jag var med och etablerade de första kontakterna<br />
till studentkåren vid Kauppis. För<br />
detta fick jag en reprimand av gamla ekonomer:<br />
det var förbjudet att umgås med<br />
finskspråkiga studenter. Men jag skulle säga<br />
att det faktiskt var då som fröet till SEFE<br />
föddes.<br />
Heinz var vid denna tidpunkt styrelseordförande.<br />
För övrigt tog studentkåren vid den<br />
tiden för första gången in flickor i styrelsen,<br />
vilket hade varit omöjligt före kriget.<br />
- Jag tror att man på Hanken hade mer förståelse<br />
för flickorna än hos broderföreningarna<br />
Nylle, Poli och Kauppis till exempel.<br />
Heinz fortsatte att följa med studentkårens<br />
verksamhet efter studieåren, framför<br />
allt genom ekonomföreningen Niord. Han<br />
deltog i studentkårens 90-årsjubileumsfest<br />
och deltog förstås nu även i SHS 100-årsjubileum.<br />
<br />
Hankeiten 01/09 35
ÅRSFESTEN<br />
Text: Isabell Mattsson<br />
Foto: Isabell Mattsson (s. 36)<br />
Erika Hyttilä (s. 37)<br />
Hur såg studentkåren ut för 50 år sedan? Eller 70? Och hur började det hela? Studentkårens<br />
första historik lanseras i höst och berättar om hur hankeiternas gemenskap har<br />
utvecklats från en förening med 21 medlemmar till en studentkår med (nästan) eget<br />
hus, många olika typer av verksamhet och unika traditioner. Mia Varjovaara är den<br />
(ständig) medlem i studentkåren som vet mest om den kommande boken.<br />
Mia är en Hanken-alumn som under sin studietid varit aktiv inom<br />
studentkåren. Hon har bland annat varit med i Casa Nostra, Hankeitens<br />
redaktion, styrelsen och dessutom suttit som generalsekreterare.<br />
Därtill har hon hållit på med en massa ”mystiska sidoprojekt”<br />
både under och efter sin studietid. Historiken är ett av dem:<br />
- Det började med att det år 2001 var aktuellt att renovera källaren.<br />
Vi visste att vårt arkiv fanns där nere men ingen hade egentligen<br />
koll på vad det innehöll. Bokföringen var det enda som var<br />
välordnat där nere. När vi väl började rota insåg vi att en del av<br />
materialet var värdefullt.<br />
Materialet som fanns i källaren var dammigt och delvis i riktigt dåligt<br />
skick. För att kunna genomföra renoveringen ville man riva ner arkivets<br />
väggar och man insåg då att hela arkivet måste flyttas:<br />
- Det var dåvarande inspektor Marika Tandefelt, som är styrelsemedlem<br />
i Svenska litteratursällskapet, som tyckte att det skulle vara<br />
perfekt att flytta arkivet dit.<br />
Studentkåren har donerat materialet till SLS. Materialet finns tillgängligt<br />
för forskning i språk, historia och finlandssvensk studentkul-<br />
Mia Varjovaara har haft en aktiv roll i arbetet med studentkårens<br />
historik.<br />
36 Hankeiten 01/09<br />
Studentkårens historik<br />
tur, men vissa saker är hemligstämplade i 50 år. Att man har sitt arkiv<br />
hos Svenska litteratursällskapet är ganska unikt, och det går inte att<br />
hur som helst föra sitt arkiv dit:<br />
- Det måste först gås igenom och förtecknas. Det visade sig finnas<br />
mer material än vad vi räknat med men också många dubbletter<br />
och kopior och sådant som vi inte själva producerat.<br />
Mia tog på sig den stora uppgiften att sortera bort onödigt och<br />
förteckna materialet, enligt instruktioner av litteratursällskapets<br />
personal . Detta gjorde hon vid sidan om studierna och det som<br />
man trodde skulle ta en månad, tog i slutändan ett helt år. Förteckningen<br />
kunde inte heller göras så noggrant som man hade hoppats,<br />
utan är indelad enligt typ av material och år.<br />
- Ibland hade man gärna suttit och läst materialet, men det fanns<br />
det inte tid för. Det var nog bara att bunta ihop allting.<br />
Under den tid som Mia ägnade åt att förteckna arkivet, kom hon<br />
och Marika Tandefelt på att man inför det då ännu avlägsna 100årsjubiléet<br />
kunde sammanställa materialet till en historik. Tidigare
hade det för kårens del bara skrivits jubileumsskrifter baserade på<br />
intervjuer och liknande, samt ett kompendium som inte var skrivet<br />
av någon professionell författare.<br />
- Jag tror dessutom att vår blir den första professionella historik<br />
som skrivits om en finlandsvensk studentkår.<br />
För att hitta en författare satte studentkåren in en annons i Hufvudstadsbladet,<br />
och en del ansökningar kom in (även av Hankenalumner).<br />
Valet föll på historikern Kim Björklund, som också tidigare<br />
skrivit en föreningshistorik.<br />
Författaren har nu arbetat deltid med boken i tre års tid och den<br />
är ännu inte helt klar.<br />
- Vi har aldrig haft som mål att få historiken färdig till årsfesten.<br />
En del av boken är hos språkgranskaren och layouten börjar nu i<br />
dagarna (läs februari).<br />
Orsaken till att man inte ville ge ut boken i samband med årsfesten<br />
var att den då skulle ”försvinna” i uppmärksamheten kring festen.<br />
- Vi vill ge publicitet åt boken och författaren.<br />
Boken kommer dock att vara klar i september, men hur lanseringen<br />
sker i praktiken är oklart. Hanken skriver också för tillfället en historik<br />
och en möjlighet är att bägge böckerna lanseras samtidigt.<br />
Historikens beräknade längd är 350 sidor och den är enligt Mia<br />
lättläst. Man kan börja läsa var som helst i den, man behöver inte<br />
läsa boken från pärm till pärm.<br />
- Den är intressant och kommer att innehålla mycket bilder och<br />
textrutor.<br />
Vad gäller bokens pris har man försökt att göra den tillgänglig för<br />
alla genom ett så studentvänligt pris som möjligt.<br />
Historiken har finansierats främst med understöd från olika finlandssvenska<br />
fonder. Mia medger att medelanskaffningen för boken<br />
har varit mycket svårare än vad man först trodde:<br />
- Vi börjar nu vara ganska nära det vi hade planerat, men vi hade<br />
kanske räknat med lite mer från de stora fonderna. Vi fattade redan<br />
i början ett principbeslut om att inte ta in några företag - vi ville inte<br />
ha logon och reklam i boken. Den enda som stött oss som inte är<br />
en fond är Niord, eftersom kåren delvis har en gemensam historia<br />
med ekonomföreningen.<br />
En del av materialet i boken har skaffats utifrån, från före detta<br />
kåraktiva och gamla hankeiter, genom donationer eller lån. Från<br />
början var planen att man också skulle göra många intervjuer men<br />
det här blev inte av:<br />
- Vi har en historikgrupp bestående av fem personer som alla är ute<br />
i näringslivet. Vi hade tänkt att <strong>ShsWeb</strong>s och Hankeitens redaktion<br />
skulle vara de som utför intervjuerna, men tydligen fanns det inte<br />
intresse, tid eller energi. En del intervjuer har ändå utförts.<br />
Historikgruppen består förutom Mia av Thomas Stenius och<br />
Marcus Moltubak (bägge f.d. VD för IB), Marika Tandefelt (inspektor<br />
1994-2003 och nyutnämnd hedersinspektor), William Börman (f.d.<br />
näringslivsansvarig i studentkårens styrelse) och kårens ordförande<br />
samt i år även delegationsordförande. En del tidigare medlemmar<br />
har nu flyttat utomlands.<br />
- Vi samlade ihop ett gäng som skulle ha energi och vilja att jobba<br />
för det här mångåriga projektet. Vi har träffats fem gånger om året,<br />
oftare nu förstås, för att diskutera olika praktiska saker som författare,<br />
tryckeri, formgivning och så vidare. Det är nu mer av en<br />
styrgrupp, så får kåren sköta det praktiska.<br />
Boken går i tryck under sommaren. Historikgruppen satsar nu på<br />
att få så många förhandsbeställningar som möjligt för att upplagan<br />
ska vara så nära behovet som möjligt. Böckerna som beställs<br />
kan avhämtas från IB Bokhandel eller skickas hem, och kommer att<br />
säljas på IB efter lanseringen. <br />
Författarens tillägg<br />
ÅRSFESTEN<br />
Historikförfattaren Kim Björklund intervjuades för Hankeiten,<br />
nummer 3-4 år 2006. I den artikeln berättade han att han under<br />
sin studietid inte haft så mycket kontakt med hankeiter, men att<br />
han därför kan ge en objektiv syn på studentkårens historia. I det<br />
skedet hade han bara hunnit till början av 20-talet, men nu är han<br />
inne på 70-talet.<br />
Hur har det nu varit att arbeta med det här projektet?<br />
- Det har varit intressant och givande att ta del av organisationen<br />
men lite jobbigt att kombinera det med det vanliga arbetet, eftersom<br />
jag gör det här vid sidan om.<br />
Har du hittat någonting särskilt intressant då du grävt i kårens<br />
historia?<br />
- En specifik röd tråd genom hela historian är lokalfrågan, från det<br />
att studentkåren inte hade någonting eget, till provisoriska lokaler,<br />
vidare till egna rum i den nya skolbyggnaden och fram till dagens<br />
Casa. Jag har slagits av studenternas energi och det goda samarbete<br />
man genom tiderna har haft med alumner och samarbetspartners.<br />
Kim berättar att det med jämna mellanrum dykt upp intressanta<br />
anekdoter.<br />
- Men, jag tror att de grövsta aldrig funnit sin väg till arkivet, skrattar<br />
han.<br />
Kim har haft kontakt med en hel del alumner som bidragit med<br />
fotografier och annat material:<br />
- Det finns också en handfull alumner som deltar genom att författa<br />
mindre faktarutor. Det berikar texten och ger den dynamik.<br />
Hankeiten 01/09 37
Beställ studentkårens 100-årshistorik!<br />
38 Hankeiten 01/09<br />
Du gör din beställning på www.shs100.fi. Betala historiken på Svenska Handelshögskolans<br />
Studentkårs konto 405 511-24 050. Skriv HISTORIK och DITT NAMN i meddelandefältet.<br />
När boken har kommit ut kan du avhämta ditt exemplar i kårens bokhandel (IB) i högskolan.<br />
Om du inte kan avhämta den själv, utan vill att vi skickar den, tillkommer en postningsavgift<br />
på 10 euro. Glöm då inte att ANGE ADRESS i meddelandefältet.<br />
Historikens pris är för en alumn 35 euro, för en studerande 25 euro. Du är också välkommen<br />
att betala ett sponsorpris på 50 euro eller mera!<br />
Historiken utkommer på hösten.
Sponsorer<br />
Årsfestkommittén tackar sin<br />
samarbetspartners:<br />
Aktia<br />
Sefe<br />
Fortum<br />
KPMG<br />
Skanno<br />
Moët & Chandon<br />
House of Elliot<br />
Whyprint<br />
Sanoma Magazines<br />
Avon<br />
L’Oreal<br />
Maybelline<br />
Unilever<br />
Chips<br />
Palmolive<br />
Berner<br />
Hartwall<br />
HK<br />
och annonsörer:<br />
Lauritzon’s<br />
Ifolor<br />
Whirlpool<br />
Lemminkäinen<br />
Accenture<br />
ÅRSFESTEN<br />
Hankeiten 01/09 39
40 Hankeiten 01/09
Arena<br />
Fair - The inner perspective<br />
Helsinki School of Economics<br />
and HANKEN School<br />
of Economics have established<br />
a teamwork in order to<br />
promote and organize Arena<br />
Fair. This fair promotes the<br />
greatest contact opportunities<br />
between students, recent<br />
graduates and companies’<br />
representatives. This year 63<br />
companies participated at<br />
Arena Fair while 9 companies<br />
participated virtually through<br />
Arena-on-Line.<br />
During Arena Fair, I had the opportunity of<br />
participating as a Student Contact Person.<br />
This position allowed me to have a closer<br />
contact with some of the enterprises participating<br />
at the fair. The purpose of my casual<br />
interviews with some companies’ representatives<br />
was to obtain information about<br />
job opportunities in the Finnish market for<br />
foreign students graduating from Finnish<br />
universities. The answers obtained varied<br />
significantly mostly depending on the industry<br />
and size of the company.<br />
Interviews with several companies’ representatives<br />
allowed me not only to have a<br />
better panorama of the actual situation but<br />
also to realize of personal characteristics<br />
that companies are interested in. Interviews<br />
were realized within companies<br />
belonging to the following industries: Banking,<br />
Construction, Consultancy, Financial<br />
Services and Telecommunications.<br />
Despite the variety of companies interviewed<br />
belonging to different industries;<br />
answers were very similar between each<br />
other; being Telecommunications an<br />
exception. Firms belonging to the Telecommunications’<br />
industry expressed their<br />
interest in students and recent graduates<br />
in all fields, from engineering to economics.<br />
They mentioned that they are particularly<br />
interested in top students and that Finnish<br />
language skills are not required. They focus<br />
on cultural diversity since this aspect brings<br />
a wider panorama and as a result; better<br />
products suitable for different persons in<br />
different locations. These enterprises want<br />
KARRIÄR<br />
Text: Rosy Canto<br />
Foto: Isabell Mattsson<br />
to attract the most skilled students and<br />
since English is their working language it is<br />
not required to speak Finnish.<br />
However; the answers from other companies<br />
diverged completely. The construction<br />
company commented that they are open<br />
to any major; however; they are particularly<br />
interested in students and recent graduates<br />
majoring in Finance. Nevertheless; they<br />
are offering positions in other European<br />
countries where they have daughter firms.<br />
It was mentioned that for some positions<br />
Finnish language skills are required and<br />
candidates must have a fluent level; while<br />
in other positions the Finnish language<br />
abilities are not that important. It depends<br />
importantly on the position applied. This<br />
difference lies whether the employee has<br />
a direct relationship with clients or stakeholders;<br />
since many of them feel comfortable<br />
only by speaking their local language.<br />
International mobility was strongly emphasized;<br />
where employees should be willing<br />
to work in another country for a specific<br />
period of time. Specific characteristics such<br />
as management and leadership skills, language<br />
skills, communication skills and the ability<br />
to change and adapt to new situations<br />
were strongly emphasized.<br />
Companies belonging to the banking industry<br />
mentioned their particular interest<br />
for students and recent graduates majoring<br />
particularly in Finance, IT and Marketing.<br />
However; they are also open to<br />
other majors. Nevertheless; it is extremely<br />
important to speak Finnish fluently; since<br />
this is not only the working language but<br />
also the language used to communicate<br />
with clients and stakeholders. This industry<br />
is extremely competitive. Companies<br />
within the banking industry are seeking not<br />
only the best students which are able to<br />
demonstrate a high academic performance<br />
but also active students with high values<br />
and high levels of responsibility.<br />
Companies belonging to the consultancy<br />
industry in Finland mentioned that they<br />
are looking not only for skilled students<br />
and recent graduates but also to those<br />
ones able to demonstrate their excellence<br />
through their academic records. They are<br />
also looking for active students with leadership<br />
abilities. Within this industry; Finnish<br />
language skills are extremely important.<br />
Hankeiten 01/09 41
KARRIÄR<br />
This industry has very close and strong relations with clients and<br />
stakeholders. Since most of the consultancy firms work locally; the<br />
working language is Finnish. Therefore; Finnish language level must<br />
be fluent at least. This requirement is settled since clients feel more<br />
comfortable by speaking their mother tongue. Without a fluent<br />
Finnish language level; even that a person has an outstanding academic<br />
background and skills; he/she would not be taken into consideration<br />
for the recruiting process.<br />
Companies belonging to Financial Services in Finland also mentioned<br />
that they are searching for highly qualified students and recent<br />
graduates. However; since they are focusing mainly in the Finnish<br />
market; they expect that applicants will have a fluent Finnish level.<br />
This requirement is established since most of their clients are Finnish<br />
speaking and employees should be able to communicate fluently<br />
with their clients. Enterprises belonging to this industry focus<br />
on selling financial services, promoting investment opportunities in<br />
order to obtain a higher return on investment and also to allocate<br />
financial resources in the most efficient form. An important part<br />
of documents required for constructing financial statements are<br />
in Finnish. As a result; a person with little or no knowledge of the<br />
Finnish language will not be able to develop an adequate performance.<br />
Furthermore; the working language is Finnish and applicants<br />
seeking a position in this industry must provide enough proof of<br />
their language skills.<br />
The last group of companies interviewed was multinational companies<br />
having operations worldwide. These large corporations belong<br />
to different industries such as aviation, electronics, and cosmetology.<br />
These companies are big size companies, with international presence.<br />
The language used in order to communicate with daughter<br />
firms is English. However; the language used at a local level is the<br />
country’s native language. Nevertheless; the electronics firm was<br />
an exception, since it was mentioned that they are looking only on<br />
the academic background without abilities in the local language.<br />
However; English must be dominated in a proficiency level.<br />
The aviation company mentioned that nowadays they are looking<br />
for international students graduating from Finnish universities in<br />
order to expand their international networks and partnerships.<br />
They are interested in these students but for working in their<br />
home country. They mentioned to be specially interested in students<br />
from Asia in order to strengthen and expand their opera-<br />
42 Hankeiten 01/09<br />
tions. Nevertheless; it was mentioned that if the applicants do<br />
not dominate Finnish language; the company would not be able to<br />
provide any job positions in Finland.<br />
According to interviews realized to several international and local<br />
companies; it was concluded that the ability of communicating in<br />
the local language is extremely important. To have an excellent<br />
academic background is not enough; additional skills, attitudes and<br />
values are required. In order to be considered as a potential candidate;<br />
a foreign student graduating from a Finnish university must<br />
demonstrate not only to have an excellent / very good academic<br />
record, but also to have high motivation, discipline, and values as<br />
well as good social and language skills in order to communicate<br />
efficiently in the country’s local language.<br />
Competition for jobs in Finland is extremely high. There are between<br />
40 to 60 applications for one position available. In order to<br />
be chosen for an interview or for a position, the candidate must<br />
demonstrate to be the best and to have absolutely advantages<br />
over other applicants. Since most of the applicants speak Finnish<br />
as their mother tongue; it is expected that the foreign student will<br />
have at least an intermediate level of Finnish.<br />
If you are considering the option of living and working in Finland; it<br />
is extremely important to learn Finnish and Swedish since the start<br />
of your studies in order to obtain an intermediate or advanced<br />
level upon graduation. It is extremely difficult to find a job in Finland<br />
and if you do not dominate the local language; then the chances<br />
of obtaining a job may reduce importantly. Avoid this situation by<br />
start learning Finnish and Swedish with enough time in advance.<br />
HANKEN provides excellent opportunities to learn and improve<br />
any foreign language. Take advantage of these opportunities and<br />
secure your future!<br />
Finnish and Swedish may be considered as difficult or very difficult<br />
languages. However; the benefits of speaking and understanding<br />
these languages are worthwhile. It is extremely rewarding to be<br />
able to speak Finnish and Swedish as well as other foreign languages.<br />
These benefits include not only finding a job easier but also<br />
to be able to understand and communicate with people in their<br />
local language, understand their culture and their traditions. As a<br />
consequence; you will gradually belong to a new society; which<br />
could become your new home.
KARRIÄR<br />
Hankeiten 01/09 43
44 Hankeiten 01/09
KARRIÄR<br />
Dags att tjäna pengar på en idé<br />
som du har?<br />
Under våren 2009 har hittills fem<br />
team med studerande från Hanken<br />
fått sin första TULI-finansiering. Det<br />
finns utrymme för flera, och kanske<br />
är det din och dina kompisars tur<br />
nästa gång?<br />
I all sin enkelhet kan Tuli-pengar användas för att<br />
undersöka affärspotentialen hos idéer som forskare,<br />
studerande och andra med anknytning till<br />
Hanken går omkring med. En idé kan finansieras<br />
med upp till 55,000 euro. Det här är pengar som<br />
får användas för att köpa tjänster av sakkunniga<br />
som är experter på utvärderingar av affärsidéer.<br />
Man får alltså tillgång till personer som undersöker<br />
ens idé, och det kostar ingenting! Det enda<br />
som krävs inledningsvis är att det är din egen idé,<br />
och att du tar kontakt med Jan Sten för att diskutera<br />
vidare. Det gör du genom att ringa 050-3242<br />
834 eller genom att skicka ett e-post meddelande<br />
Som studerande vid Hanken är också du<br />
berättigad att söka pengar för att förverkliga<br />
en idé som du har. TULI-pengar är pengar<br />
som Tekes har beviljat åt Hanken, och andra<br />
universitet, och de används till att köpa konsulttjänster.<br />
Det här låter ju som ett bra sätt att få en start för en idé som<br />
man har! Vad är det för idéer som hittills fått pengar?<br />
– Det handlar om både produkter och tjänstekoncept. Ofta<br />
är idéerna internetrelaterade eller medielösningar av olika<br />
slag. Men, detta är bara vad vi för tillfället har fått in, pengar<br />
kan beviljas för hurdana idéer som helst, säger Jan Sten som<br />
är kontaktperson vid Hanken för TULI-pengarna.<br />
Processen för att beviljas pengar går till som så, att Jan bedömer<br />
ifall de idéer som kommer in har någon potential att bli<br />
ett TULI-projekt.<br />
– Det finns tre olika kategorier: den första består av inte så<br />
bärande idéer som gallras ut direkt. Sedan finns det idéer<br />
som kan förverkligas och som ägaren kan leva av, men som<br />
inte är TULI-projekt, det vill säga genuint nya idéer som, vad<br />
gäller produkter, går att skydda. Den tredje kategorin är<br />
sådana idéer som faller inom TULI-projekt.<br />
Efter bedömningen träffar Jan idéns ägare och går igenom<br />
till adressen business@hanken.fi Du kan också<br />
bekanta dig mer med Tuli-programmet genom att<br />
besöka webb adressen www.tuli.info eller gå till<br />
Hankens egna sidor www.hanken.fi/public/tuli<br />
Det är också skäl att komma ihåg att beviljad<br />
finansiering inte förpliktigar till någonting. Man<br />
behöver inte starta eget företag, eller bli affärsman<br />
på heltid (ifall man inte vill just det förstås!).<br />
Lika bra kan man sälja idén vidare till någon annan.<br />
Ifall det visar sig att idén inte har den potential<br />
som man trodde är det också ett bra resultat. Då<br />
behöver man ju inte heller sätta energi på att fundera<br />
över hur det skulle ha kunnat bli. Med hjälp<br />
av Tuli-pengarna får man veta, så vad väntar du<br />
på? För egen del väntar jag på ditt samtal eller<br />
e-postmeddelande.<br />
Jan Sten, kontaktperson för Tuli-verksamheten<br />
vid Hankens enheter i Helsingfors och Vasa<br />
varifrån idén kommit, vad som ska göras med den (det vill<br />
säga om den ska säljas eller ifall ägarna vill starta ett företag)<br />
och vad ägarna behöver ha hjälp med. Det händer att idéns<br />
ägare redan har kontakter till konsulter eller andra som kan<br />
ge råd, annars söker Jan reda på en konsult eller expert för<br />
projektet i fråga. Sedan ska ägarna och konsulten träffas och<br />
Hanken uppgör kontrakt skilt med vardera parten så att idén<br />
blir ett TULI-projekt som konsulten utreder. Idéns ägare får<br />
själv inte några pengar.<br />
Hur länge har detta funnits inom Hanken?<br />
– Projektet är nytt för läsåret, officiellt började det i maj 2008,<br />
men det blev känt för studenterna från och med hösten.<br />
Hanken beviljar ungefär 4000 euro om idén gäller en tjänst.<br />
Dessa pengar används till att undersöka potentialen, och<br />
om idén håller kan man beviljas mera pengar för att arbeta<br />
vidare. Om det rör sig om en produkt som ska patenteras<br />
börjar man med 1000 euro för att undersöka ifall produkten<br />
är ny och går att skydda.<br />
Den totala summan som delas ut årligen vill Jan Sten inte<br />
avslöja.<br />
– Men jag kan åtminstone säga att den är mindre än 100<br />
000 euro.<br />
Projektet är treårigt och kommer att utvärderas av Tekes i<br />
oktober 2009. Därefter beslutas det ifall Hanken får utnyttja<br />
en lika stor totalsumma under de resterande ett och ett<br />
halvt åren.<br />
Text: Isabell Mattsson<br />
Hankeiten 01/09 45
KARRIÄR<br />
46 Hankeiten 01/09<br />
Kom med i redaktionen!<br />
Tycker Du om att rita, designa, producera texter, prata<br />
med näringslivspampar om deras erfarenheter eller<br />
fotografera? Då är Hankeiten något för Dig! Vi söker<br />
nu illustratörer, skribenter och fotografer till Finlands<br />
bästa svenskspråkiga kårtidning för blivande ekonomer!<br />
Hankeiten utkommer fyra gånger per år och skickas ut till studentkårens medlemmar,<br />
samt medlemmar i Understödsföreningen. Genom att vara med och<br />
göra denna tidning visar Du upp Dina talanger för nuvarande och utexaminerade<br />
hankeiter. Arbetet är ganska fritt och tynger inte heller Dina studier, men Du har<br />
möjlighet att få göra saker som intresserar just Dig. Som redaktionsmedlem får<br />
Du även delta i evenemang för aktiva kårmedlemmar. Dessutom är det en merit<br />
att ha varit med!<br />
Vill du leda studentkårens tidningsredaktion?<br />
Drömmer du om att en dag leda ett företag? Och skulle du vilja arbeta med<br />
medieprojekt? Eller är din högsta dröm att bli journalist? Du har nu en chans att<br />
ta Ditt första steg mot att få Dina önskningar uppfyllda!<br />
Hankeiten söker en chefredaktör. Chefredaktören har till uppgift att leda redaktionens<br />
arbete, planera kommande nummer och sköta kontakter med tryckeri<br />
med flera, samt ansvara för tidningens innehåll. Dessutom är det först och främst<br />
chefredaktören som representerar studentkårens redaktion vid olika tillfällen.<br />
Är Du intresserad av att få veta mer om vad Du kan göra inom redaktionen?<br />
Kontakta då Isabell Mattsson per e-post, kommunikation@shs.fi, eller per telefon,<br />
0457-074 50 83, så svarar hon på Dina frågor.<br />
Ansökningar till redaktionen tas emot utan någon tidsgräns och kan skickas till<br />
samma adress som ovan, men om Du vill bidra till nummer 2 av Hankeiten bör<br />
Du kontakta Isabell senast 17 april. Gällande deadline för ansökningar till posten<br />
som chefredaktör – se <strong>ShsWeb</strong> för mer information.
En sommar utan jobb?<br />
Under de senaste tiderna har huvudsakligen två saker sysselsatt de<br />
flesta hankeiterna. Dels har den gångna tentveckan orsakat stress<br />
för många och dels har många satt ner stor möda på att i det<br />
rådande marknadsläget hitta ett sommarjobb. Det verkar som om<br />
det sistnämnda, nämligen sökandet av sommarjobb skulle vara ett<br />
ytterst aktuellt samtalsämne bland med hankeiter för tillfället och<br />
många har redan fått nekande svar på sina ansökningar. Flera stora<br />
finska företag har anställningsförbud för tillfället så det lär bli en<br />
sommar på stranden för många hankeiter.<br />
Svårigheterna med att hitta arbete kommer även att inverka på<br />
flera nyutexaminerades sommarplaner. Det låter som en katastrof,<br />
men som tur är finns SEFE till för att hjälpa och stöda sina medlemmar<br />
i hårda tider. Nu när depressionen slår förvånansvärt hårt<br />
till måste även vi studenter ta den rådande situationen i beaktade.<br />
Det är inte mera varje utexaminerad som blir anställd direkt från<br />
skolbänken. Då är det bra att ha något som försäkrar ens utkomst.<br />
Nämligen IAET-kassan!<br />
Som medlem i IAET-kassan kan du vid arbetslöshet få inkomstrelaterad<br />
arbetslöshetsdagpenning direkt när du blir utexaminerad,<br />
om du inte direkt hittar ett jobb. Avgiften för att vara med i IAETkassan<br />
är 45 euro per år. För att få rättigheten till inkomstrelaterad<br />
arbetslöshetsdagpenning skall du ha jobbat minst 43 veckor medan<br />
du har varit medlem i IAET-kassan.<br />
Låt mig illustrera IAET-kassans fördelar med ett exempel:<br />
Urban hittar inte ett jobb direkt när han bli utexaminerad. Han får<br />
arbetslöshetsundersstöd av FPA 25,63 € / dag. Det blir 551,05 euro<br />
per månad.<br />
Anders får inte heller anställning direkt när han blir utexaminerad.<br />
Anders har dock varit smart. Han har varit med i IAET-kassan<br />
under hela sin studietid och tjänat i medeltal 1650 € / månad som<br />
medlem i kassan. Anders får tack vare detta arbetslöshetsdagpenning<br />
och en inkomstrelaterad dagpenning. Grunddelen är samma<br />
som för Urban 25,63€/dag, men därtill får han även den inkomstrelaterade<br />
dagpenningen som är 21,45 €/dag. Vilket tillsammans gör<br />
47,08 €/dag och 1012,22 €/månad.<br />
Nu kan du själv avgöra om det lönar sig att vara med eller inte!<br />
Uträkningar på hur mycket just DU skulle få om du var medlem kan<br />
göras på www.iaet.fi>päivärahalaskuri. Jag tror inte att du kommer<br />
att vara arbetslös länge efter att du blivit utexaminerad, men inte<br />
lönar det sig att behöva be om pengar av pappa under de månaderna<br />
du söker jobb!<br />
För att bli medlem i IAET-kassan skall du gå in på www.sefe.fi ><br />
Logga in till medlemssidor här > Dina uppgifter > Redigera dina<br />
uppgifter > Välj fliken ”Tjänster och tidningar”, sen trycker du på<br />
”Redigera” under Tjänst – Välj studentens IAET-Kassa och tryck på<br />
”Tillsätt” och sedan på ”Spara”.<br />
Om du har glömt ditt lösenord eller inte har din identifikationskod<br />
klicka på ”Har du glömt ditt lösenord?” så skickar programmet ett<br />
nytt lösenord till dig.<br />
Ha en bra fortsättning på våren!<br />
Robert Sällström<br />
robert.sallstrom@sefe.fi<br />
050-440 9668<br />
Eftersom jag är ny som SEFE kontaktperson på<br />
Hanken och det här är min första artikel i Hankeiten<br />
tänker jag inleda med en kort presentation av mig själv.<br />
Jag är 21 år och studerar för andra året på Hanken.<br />
Som huvudämne läser jag Finansiell ekonomi och som<br />
biämne nationalekonomi . Till mina uppgifter hör att<br />
informera alla Hankeiter om de tjänster som SEFE har<br />
att erbjuda, så tveka inte att kontakta mig, ifall det är<br />
något du undrar över.<br />
Utöver detta har jag som mål att ordna olika evenemang<br />
i samarbete med de klubbar och sällskap som<br />
är aktiva på Hanken. Dessutom rekommenderar jag<br />
att du med jämna mellanrum går in på SEFEs blogg på<br />
Shsweb där jag försöker sätta upp nyttiga och aktuella<br />
nyheter med jämna mellanrum.<br />
KARRIÄR<br />
SEFE<br />
Hankeiten 01/09 47
48 Hankeiten 01/09