IT-tekniker
IT-tekniker
IT-tekniker
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
YRKE I LIV<br />
Datahjälpen är ingen datanörd<br />
26 000 ärenden registrerades hos <strong>IT</strong> helpdesk förra året.<br />
Han fick jobbet för sitt hjälpsamma<br />
sätt, snarare än för sina<br />
datakunskaper.<br />
– Det är klart att jag kan datorer,<br />
men det viktigaste är inte att<br />
kunna skruva isär en dator utan<br />
att kunna lösa problem tillsammans<br />
med dem som hör av sig.<br />
Det säger Bosse Thörnqvist som<br />
jobbar på <strong>IT</strong>-enhetens helpdesk.<br />
Numer lagas nästan inga datorer. Går något<br />
sönder så byts det ut. Det gör att kraven på<br />
djupa kunskaper om datorernas uppbyggnad<br />
har minskat. Istället är det viktigt att kunna<br />
mycket om de olika programmen och att kun-<br />
12 INTRYCK 3 • 2006<br />
na förmedla den kunskapen till landstingets<br />
anställda.<br />
– Jag tycker det är roligt att ge service. Vi<br />
kraftsamlar runt klockan åtta på morgonen. Då<br />
är det flest som ringer. Allra flest är det klockan<br />
åtta på måndagar.<br />
Bosse Thörnqvist som arbetat i helpdesken<br />
sedan 2001 hävdar att han inte får så många<br />
dumma frågor.<br />
– Nej, jag förstår att det är svårt att hantera<br />
allt som finns i en dator, så jag tycker inte att<br />
det är konstigt att folk frågar.<br />
Att allt fler av landstingets anställda har<br />
hem-pc har delvis förändrat arbetet på helpdesken.<br />
– Det har lett till en större datamognad<br />
och mer avancerade frågor. Fortfarande är frågor<br />
om inloggning vanligast, men allt fler frågar<br />
om trådlöst Internet och möjligheterna att surfa<br />
och läsa e-post på tåg och hotellrum. Då gäller<br />
det att hänga med i utvecklingen så vi kan<br />
svara.<br />
Hjälp på webben<br />
Idag sker mycket av kontakten med <strong>IT</strong>-helpdesk<br />
via telefon och alla får då ett ärendenummer.<br />
I framtiden ska alltmer av kontakten ske<br />
via webben. De som få problem med datorn<br />
ska kunna gå in och skapa sig ett eget ärende<br />
där en noggrann beskrivning av problemet gör<br />
att <strong>IT</strong>-helpdesk kan hjälpa till.<br />
Om ni har tråkigt på jobbet en dag, går ni<br />
då in i de anställdas datorer och tittar vad de<br />
har för sig?<br />
– Nej, vi har inget intresse av det och inga<br />
rättigheter heller. Om vi ska gå in och ta över<br />
en persons dator måste det alltid ske i samförstånd<br />
med den personen.
TEMA: <strong>IT</strong> I VÅRDEN<br />
Namn: Bosse Thörnqvist.<br />
Ålder: 32 år.<br />
Bor: I Karlstad.<br />
Familj: Är sambo.<br />
Fritid: Spelar gitarr i Stick 56 som<br />
repat i snart 10 år, men ännu inte<br />
försökt få någon spelning. Sportar<br />
inte.<br />
Senaste biofilm: Mission impossible 2.<br />
Läser: Gärna deckare av Henning<br />
Mankell.<br />
Tre favoritsidor på Internet:<br />
Aftonbladet.se, Ginza.se och<br />
Farjestadsbk.se<br />
Hur prioriterar ni bland de som ringer?<br />
– Det finns ingen solklar prioriteringsordning,<br />
men jag låter alltid de som har patientkontakt<br />
och fått problem med datorn gå före.<br />
Hanteringen av provsvar i ett program är viktigare<br />
är en powerpointpresentation.<br />
Hjälper smicker om man vill ha snabb<br />
hjälp?<br />
– Ja, det kan vara bra, men de som gapar<br />
och skriker hjälper vi också snabbt så att vi kan<br />
återgå till att hjälpa de trevliga.<br />
TEXT & FOTO: PETTER NILJUNG<br />
HALLÅ DÄR!<br />
Hur är läget i familjeläkarverksamheten,<br />
Hans-Olof Cederlöf?<br />
Finns det en plan för de olistade patienterna?<br />
– Idag har över hälften av den värmländska befolkningen<br />
valt en egen familjeläkare. I sex kommuner<br />
är det över 70 procent som gjort ett val. Vi<br />
har också en grupp som antingen valt att inte ha<br />
en familjeläkare eller inte har kunnat välja. En av<br />
anledningarna till detta är att de valbara läkare<br />
som finns idag, nu börjar bli fulltecknade. Våra utbildningsläkare,<br />
vikarier, internleasingläkare och<br />
läkare från bemanningsföretag är en resurs för<br />
personer utan vald familjeläkare. Vårdcentralerna<br />
kan i de flesta fall själva ta hand om oförtecknade<br />
patienter, men ibland samverkar man kring detta.<br />
En sådan samverkan kan exempelvis leda till att vi<br />
utökar den mottagning Gripen idag har för ”sina”<br />
oförtecknade.<br />
Vilken respons har ni fått från vårdpersonalen<br />
– I början var det många som tyckte att det var jättejobbigt med det nya<br />
systemet och responsen som vi fick var ofta tveksam eller negativ. Mer makt<br />
har givits till patienterna på bekostnad av sjukvårdssystemet och även det kan<br />
kännas ovant. Nu märker vi att det börjar vända och medarbetarna är ofta<br />
mer positiva. Det är dock en stor förändring som skett och det tar ett tag<br />
innan allt fungerar. Idag finns en frustration hos medarbetarna på grund av<br />
att man tycker sig sakna instruktioner om var oförtecknade ska tas om hand.<br />
På detta område ska vi bli tydligare.<br />
Vad anser du är mest positivt med familjeläkarverksamheten?<br />
– Jag tror på idén att man som patient själv ska ha rätt att välja sin läkare.<br />
Det finns dessutom som ett krav i hälso- och sjukvårdslagen. Verksamheten<br />
bidrar till en djupare, mer personlig relation mellan patienten och vårdgivaren,<br />
vilket är bra för vårdresultatet. För medarbetarna är det en stor fördel med<br />
ett begränsat uppdrag och att veta vilka patienter som man ska ha hand om.<br />
Modellen ger också förutsättningar för att ytterligare utveckla teamarbetet.<br />
Dessutom är det bra att lämna systemet med anslagsfinansiering och istället<br />
få tydligare samband mellan prestation och ekonomi för våra enheter.<br />
Hur ser framtiden ut?<br />
– Uppstarten var som sagt väldigt intensiv och den innebar ett jättejobb för<br />
medarbetarna med nya administrativa rutiner. Nu går vi in i ett lugnare skede<br />
och kan successivt bygga ut familjeläkarsystemet. För kommuner med 70 procent<br />
listade, är arbetet med att förteckna patienter nästan färdigt. I andra<br />
kommuner som Kristinehamn, Säffle, Hagfors och Munkfors, där förteckningsnivån<br />
är låg, har vi fortfarande det mesta jobbet kvar. Vi behöver fler<br />
familjeläkare, gärna i alternativ driftsform.<br />
TEXT: CARIN LUNDIN FOTO: LOUISE SILO<br />
Hans-Olof Cederlöf<br />
Ingår i länsverksamheten<br />
allmänmedicins<br />
stab.<br />
INTRYCK 3 • 2006<br />
13