Demens i utredningsfasen - arbetsterapiprogram 2011-06-10
Demens i utredningsfasen - arbetsterapiprogram 2011-06-10
Demens i utredningsfasen - arbetsterapiprogram 2011-06-10
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Vårdprogram 1 (9)<br />
<strong>Demens</strong> i <strong>utredningsfasen</strong> - <strong>arbetsterapiprogram</strong><br />
Gäller för:<br />
Arbetsterapeuter inom<br />
demensutredning<br />
Utgåva:<br />
1<br />
Godkänd av:<br />
Jan Hultbäck<br />
Tf chef för Division<br />
HHR<br />
Giltighetstid:<br />
<strong>2011</strong>-02-01 – 2013-02-01<br />
Utarbetad av:<br />
Kerstin Kåwe<br />
Eva Sillén Samuelsson<br />
<strong>Demens</strong> i <strong>utredningsfasen</strong> -<br />
<strong>arbetsterapiprogram</strong><br />
Revisionsansvarig:<br />
Maria Klässbo<br />
Forskningsledare<br />
Centrum för klinisk<br />
forskning<br />
Eventuellt diarienummer:
Inledning<br />
Arbetet med utredning av personer med minnesproblem eller misstänkt demenssjukdom är ett<br />
teamarbete. I Nationella riktlinjerna för vård och omsorg vid demenssjukdom betonar man<br />
vikten av samverkan mellan olika professioner för att se patienten ur ett helhetsperspektiv (1).<br />
Syftet med detta <strong>arbetsterapiprogram</strong> är att vi ska använda gemensamma metoder inom<br />
Värmland för arbetsterapeutisk utredning i samband med utredning av kognitiv svikt eller vid<br />
demenssjukdom. Målet är att öka kvaliteten på arbetsterapeutisk utredning samt att underlätta<br />
samverkan i vårdkedjan. Programmet ska säkerställa att personer med minnesproblem och<br />
misstänkta eller diagnostiserade demenssjukdomar både yngre och äldre, ska ges så god och<br />
likartad arbetsterapi som möjligt.<br />
Arbetsterapiprogrammet vänder sig till arbetsterapeuter i Värmland som arbetar inom området<br />
demens främst inom landsting – primärvård/specialistvård men också till arbetsterapeuter i<br />
kommunerna som kommer i kontakt med personer med kognitiva svårigheter.<br />
Programmet är framtaget av arbetsterapeuterna Kerstin Kåwe och Eva Sillén Samuelsson som<br />
arbetar med demensutredning på specialistnivå i Landstinget i Värmland.<br />
Bakgrund<br />
De flesta demenstillstånd i Sverige, liksom i västvärlden i övrigt, orsakas av<br />
primärdegenerativa demenssjukdomar. Dessa sjukdomar angriper i första hand centrala<br />
nervsystemet, vilket inte utesluter att även andra organ engageras. Sjukdomen skadar olika<br />
strukturer och funktioner i hjärnan och leder till degeneration av neuron men också av andra<br />
celler och strukturer. De primärdegenerativa demenssjukdomarna anses inte orsakade av<br />
infektioner eller kärlsjukdom (2).<br />
Den vanligaste demenssjukdomen är Alzheimers sjukdom därför kommer vi att fokusera på<br />
den diagnosen, men symtomen finns även vid andra demenssjukdomar. Alzheimers sjukdom<br />
brukar delas in i olika faser en tidig, en mellan och en sen fas (2).<br />
Den tidiga fasen<br />
Till att börja med kan det ofta förekomma ett förnekande av symtomen, man bagatelliserar<br />
sina problem. Den första kontakten med sjukvården initieras ofta av anhöriga. De senaste åren<br />
har dock ett antal kända personer trätt fram och berättat om sina erfarenheter, vilket har gjort<br />
att fler personer med liknande symtom har sökt vård. Det mest framträdande symtomet vid<br />
demenssjukdom är minnessvårigheter och detta påverkar aktivitetsförmågan på olika sätt.<br />
Vanliga svårigheter är att komma ihåg tidpunkter och händelser samt att minnas vad man ska<br />
göra eller vad man nyligen har gjort. Minnesnedsättningen kan resultera i att en del saker inte<br />
blir gjorda och att andra saker utförs ett flertal gånger. Personen kan förlägga saker och<br />
behöva skriva minneslappar. De kan även ha problem med uppmärksamhet, och att planera<br />
och organisera aktiviteterna i sin vardag. I hemmiljön är det lättare att klara sig, medan det<br />
kan vara svårare att orientera sig på främmande platser. Att leta efter ord är vanligt, men på ett<br />
ytligt plan förefaller ofta språket intakt. Depressiva symtom är vanliga när personen känner att<br />
det är en förändring på gång. Funktionellt är personen oberoende i alla ADL-aktiviteter.<br />
Motoriskt finns det inte heller några tydliga symtom. Tidiga tecken på en demenssjukdom kan<br />
Titel:<br />
<strong>Demens</strong> i <strong>utredningsfasen</strong> - <strong>arbetsterapiprogram</strong><br />
Gäller för:<br />
Arbetsterapeuter inom demensutredningar<br />
2<br />
Giltighetstid: 2<br />
<strong>2011</strong>-02-01 – 2013-02-01
vara svårigheter att använda vardagsteknik så som att använda telefontjänster, att ta hand om<br />
ekonomin, sköta sin medicinering eller att använda allmänna kommunikationer (2).<br />
Mellanfasen<br />
Under denna fas blir personen mer beroende av yttre stödåtgärder. Minnes- och<br />
orienteringssvårigheterna är nu uppenbara. Exempel på symtom kan vara att personen<br />
glömmer namn på barn och barnbarn. Det är svårare att komma ihåg vad som gjorts under<br />
sista veckan, medan minne från barndom finns kvar intakt. Språkligt kan personen ge ett<br />
osäkert intryck, personen kan uttrycka sig diffust med tydliga ordsökningsproblem och<br />
omskrivningar av ord. Ibland kan det vara svårt att riktigt känna igen sig i hemmiljö. De kan<br />
ha läs- och skrivsvårigheter. Svårigheter att utföra ändamålsenliga rörelser börjar märkas, till<br />
exempelexempel svårt att knäppa knappar, låsa upp ytterdörren eller skruva i en glödlampa. I<br />
denna fas brukar man prata om sjukdomens fyra A:<br />
• Amnesi (minnesförlust)<br />
• Afasi (språksvårigheter)<br />
• Apraxi (svårigheter att utföra ändamålsenliga rörelser)<br />
• Agnosi (oförmåga att identifiera föremål)<br />
Hos en del gör sig beteendeförändringar märkbara så som; apati, oro, irritation, aggressivitet<br />
eller sömnsvårigheter. På grund av att olika funktioner är drabbade blir utförandet av<br />
vardagliga meningsfulla aktiviteterna påverkade och personen behöver vägledning eller hjälp.<br />
I denna fas påverkas förmågan att klara matlagning, städning och andra vardagliga sysslor.<br />
Även fritids- och hobbyaktiviteter kan vara för komplicerade för att ge avkoppling. Efter hand<br />
som sjukdomen framskrider tilltar begränsningarna och den sjuke behöver allt mer hjälp med<br />
att sköta sina personliga aktiviteter. Andra svårigheter som kan visa sig är att hitta både i nya<br />
och familjära miljöer, veta var man är i tiden och även svårigheter med att orientera sig till<br />
egen person. Nedsatt förmåga att inse konsekvenserna av sina handlingar kan resultera i risker<br />
för personen själv eller andra. Växlingar i humöret kan leda till konflikter och medföra att<br />
man hamnar i oönskade situationer (2).<br />
Hur aktivitetsförmågan påverkas varierar mellan olika demenssjukdomar och mellan olika<br />
individer. Personens vilja och motivation samt vanor och roller inverkar på<br />
aktivitetsförmågan. En viktig aspekt som också påverkar är individens grundpersonlighet,<br />
liksom egna upplevelser och erfarenheter av att bli allt mer begränsad (2).<br />
Personer med demenssjukdom kan som en följd av bristande funktioner och försämrad<br />
aktivitetsförmåga samt nedsatt självkänsla ha svårigheter att vara delaktig i ett flertal<br />
livssituationer. Detta leder till mindre möjligheter att delta i sociala och kulturella aktiviteter,<br />
som kan ge mening åt vardagen. Dessa begränsningar kan leda till isolering, både för<br />
individen och för dennes familj (3).<br />
Den sena fasen<br />
I denna fas är personen oftast beroende av dygnet runt hjälp och är troligtvis på ett särskilt<br />
boende. Personen har gått ner i vikt (vilket hör till sjukdomsförloppet trots adekvat kost).<br />
Inkontinens är vanlig. De fyra A:na har ytterligare förstärkts. Personen är helt desorienterad<br />
till tid och plats. Det finns betydande kommunikationssvårigheter. Omtalningar och ekotal<br />
förekommer ofta. Ibland kan svårare beteenden finnas såsom aggressivitet, vandrande eller<br />
rop. Motoriskt ser man stelhet och rörelsefattigdom (2).<br />
Titel:<br />
<strong>Demens</strong> i <strong>utredningsfasen</strong> - <strong>arbetsterapiprogram</strong><br />
Gäller för:<br />
Arbetsterapeuter inom demensutredningar<br />
3<br />
Giltighetstid: 3<br />
<strong>2011</strong>-02-01 – 2013-02-01
Personer med Alzheimerssjukdom försämras successivt och sjukdomen leder till för tidig död<br />
och är den fjärde vanligaste dödsorsaken i Sverige. Sjukdomsdurationen är i genomsnitt nio år<br />
med en stor variation (1 – 20 år) hos den enskilde personen (2).<br />
Åtgärdsmål<br />
Arbetsterapeutens syn på hälsa är enligt Etisk kod för arbetsterapeuter: ”en människa har<br />
hälsa när hon som helhet fungerar väl och i sitt sociala och kulturella sammanhang kan<br />
realisera sina vitala livsmål. ” Det vill säga uppnå det tillstånd som är nödvändiga för<br />
personens minimala lycka (4).<br />
Målet med arbetsterapi är att individen ska klara sin personliga vård, vardagens aktiviteter och<br />
fritid så självständigt som möjligt. Beroende på problem, behov, önskemål och förutsättningar<br />
skiftar insatser och behandlingstider (4).<br />
Arbetsterapi omfattar det mänskliga görandet så som det uttrycks i socialt och kulturellt<br />
definierade aktiviteter. Arbetsterapi är kunskapen och vetenskapen om hur resurser i<br />
individen, omgivningen och aktiviteter integrerar och stimulerar till delaktighet i<br />
livssituationen. Kunskapen och vetenskapen innefattar även förebyggande och terapeutisk<br />
tillämpning med syfte att stimulera till välbefinnande i det dagliga livet (4).<br />
Arbetsterapeutens medel att nå detta mål består i att genom arbetsterapi (individuellt eller via<br />
omgivningsfaktorer) bibehålla patientens aktivitetsförmåga och kompensera för nedsatt<br />
aktivitetsförmåga, så att patienten upplever tillfredsställelse i sin dagliga livsföring i<br />
möjligaste mån (4).<br />
Prioriteringar<br />
Enligt prioriteringsordningen hör demenssjukdom till prioriteringsgrupp 1B. Från och med 1<br />
juni 20<strong>10</strong> finns det nationella riktlinjer för vård och omsorg vid demenssjukdom som bör<br />
följas (1).<br />
Åtgärder<br />
För att utföra en god arbetsterapeutisk utredning utgår arbetsterapeuten från olika teorier och<br />
praxismodeller.<br />
Model of Human Occupation<br />
I Model of Human Occupation, MoHO lyfter Kielhofner fram hur sjukdomar och<br />
funktionshinder påverkar människans aktivitetsutförande. Han menar att människans<br />
självkänsla och självförtroende påverkas om dennes kapacitet inte räcker till för att uppfylla<br />
de värderingar han/hon har. En förändring i människans liv, så som kronisk sjukdom, leder så<br />
småningom till en stor omorganisation i dess aktivitetsmönster. För att de nya<br />
aktivitetsmönstren skall bli stabila krävs att människan förändrar sina tankar, känslor och<br />
handlingar och provar dem i den nya livssituationen, vilket ofta behöver göras i flera varv.<br />
Det är människans totala livssituation som påverkar hur vardagen fungerar (5).<br />
MoHO har sin teoretiska grund i psykologi och antropologi, men även delar från sociologi<br />
och socialpsykologi finns med för att öka förståelsen för hur aktivitetsutförandet är<br />
organiserat i vardagslivet. Fokus i modellen är på människans motivation till aktivitet, vilket<br />
Titel:<br />
Gäller för:<br />
Giltighetstid: 4<br />
<strong>Demens</strong> i <strong>utredningsfasen</strong> - <strong>arbetsterapiprogram</strong> Arbetsterapeuter inom demensutredningar <strong>2011</strong>-02-01 – 2013-02-01<br />
4
mönster de har i vardagslivet och vilken kapacitet de har att utföra aktiviteter. I MoHO är<br />
mänsklig aktivitet beskriven som uppbyggd av tre inbördes relaterade komponenter: vilja,<br />
vanor och utförande. Vilja syftar till motivation för aktivitet. Vanor till processen där<br />
aktiviteter organiseras in i olika mönster och rutiner. Utförande till fysiska och mentala<br />
förmågor som ligger till grund för färdigheter till aktivitetsutförande (5).<br />
Arbetsterapeuter fokuserar på människans totala livssituation och vilka aktiviteter som är<br />
viktiga för henne/honom. Genom detta kan de se hur beteendet skapar vanor och rutiner i<br />
vardagen. Utförandet av dessa vanor och rutiner kräver ett samspel mellan människan och den<br />
fysiska och sociala miljö som hon/han befinner sig i. Det är viktigt att det finns en balans<br />
mellan människans kapacitet och inre och yttre krav. Människans fysiska och/eller sociala<br />
miljö kan innehålla krav som påverkar dess aktivitet negativt, men den kan även ge<br />
möjligheter till aktivitet. Det är människans vanor, roller och kapacitet som avgör om hon/han<br />
upplever miljön som hindrande eller inte (5).<br />
Utredande åtgärder<br />
I den arbetsterapeutiska utredningen ingår alltid intervju/samtal, observationer i aktivitet och<br />
användande av standardiserade bedömningsinstrument samt analys av inhämtat material.<br />
Utredningen görs huvudsakligen på klinik. Den kan även innehålla hembesök,<br />
arbetsplatsbesök eller kartläggning av fritidsaktiviteter. Samtycke från patienten för samtal<br />
med anhöriga/närstående eller andra berörda personer runt patienten måste inhämtas.<br />
ARBETSTERAPI PÅ BASAL UTREDNINGSNIVÅ I PRIMÄRVÅRDEN ELLER I<br />
KOMMUNEN<br />
I de Nationella riktlinjerna för vård och omsorg vid demenssjukdom står att läsa att det i<br />
basalutredning ska ingå en funktions- och aktivitetsutredning av arbetsterapeut (2). Det<br />
innebär att arbetsterapeuten ska göra en aktivitetsbedömning som med fördel kan följa ADLtaxonomins<br />
struktur (6) med fokus på kognitiva funktioner eller en bedömning med<br />
Assessment of Motor and Process Skills, AMPS (7). Vi ska också göra en aktivitetsanamnes,<br />
ta reda på vilka förändringar som har skett och när. Vi ska fokusera på patientens förmåga att<br />
minnas, hålla tempo, vara uppmärksam, inlärning, rumslig orientering, språk, planera och<br />
organisera i aktivitetsutförandet. Ett samtal med anhöriga är också värdefullt, görs om möjligt<br />
enskilt. Använd gärna Anhörigintervju (8) eller Symtomenkät (9). Ytterligare kognitiv<br />
bedömning görs utifrån läkarens önskemål. Det kan till exempel vara kognitiv bedömning<br />
med Mini Mental test (<strong>10</strong>) och Klocktest (11).<br />
ARBETSTERAPI PÅ SPECIALIST NIVÅ, UTVIDGAD UTREDNING<br />
På specialistnivå så gäller det att fördjupa den funktions- och aktivitetsbedömning som är<br />
gjord. Det är viktigt att fokusera på de olika kognitiva funktioner som påverkar<br />
aktivitetsförmågan. Patienter som är under utredning för demenssjukdom i tidigt skede kan ha<br />
problem med minne, tidsuppfattning, att få ihop helhetsbegrepp, abstraktion och exekutiv<br />
förmåga. Då en funktions- och aktivitetsbedömning ska vara gjord i basalutredningen så är det<br />
viktigt att utgå ifrån den när fördjupad intervju/observation sker för att kartlägga personens<br />
motivation till aktivitet, vilket mönster de har i vardagslivet och vilken kapacitet de har att<br />
utföra aktiviteter. Arbetsterapeuten bedömer till exempel med MOHOST (12). Beroende på<br />
organisation och tid kan även bedömning göras med Arbetsterapeutisk Bedömning av<br />
Kognitiva Djupa, Bakre och Främre funktioner (13), AQT (14), Cognistat (15) eller<br />
Rivermead Behavioural Memory Test (16).<br />
Titel:<br />
<strong>Demens</strong> i <strong>utredningsfasen</strong> - <strong>arbetsterapiprogram</strong><br />
Gäller för:<br />
Arbetsterapeuter inom demensutredningar<br />
5<br />
Giltighetstid: 5<br />
<strong>2011</strong>-02-01 – 2013-02-01
Arbetsterapeutisk utredning utifrån de fyra A:na och beskrivet utifrån ICF<br />
AMNESI – Minnesförlust<br />
Minnesfunktioner b144<br />
Funktioner av kort- och långtidsminne, omedelbart, nyligt och avlägset minne,<br />
minnesomfång, att dra sig till minnes, att erinra sig, funktioner som används för att komma<br />
ihåg och att lära in, såsom vid allmän, selektiv och dissociativ minnesförlust (17).<br />
Utredande åtgärder<br />
Intervju och observation som belyser de olika delarna i definitionen av minnesfunktion.<br />
Använd ADL-taxonomin som grund.<br />
Analys Se specifikt stycke nedan<br />
AFASI – Språksvårigheter<br />
Psykiska språkfunktioner b167<br />
Funktioner för mottagning och avkodning av talat, skrivet eller andra former av språk såsom<br />
teckenspråk, funktioner att uttrycka talat, skrivet eller andra språkformer, integrerade<br />
språkfunktioner, talade och skrivna såsom vid receptiv afasi och expressiv afasi (17).<br />
Utredande åtgärder<br />
Språkstörning innebär att man glömmer ord, stakar sig, benämner saker och ting med fel ord,<br />
man kan kasta om ord i meningar eller man upprepar vad andra nyss har sagt. Att med ord<br />
kunna tala om vad man vill, vad man behöver och kräver blir svårare. Personen blir hänvisad<br />
till en situation där andra personer ska försöka tolka och gissa sig till vad han/hon vill. När en<br />
människa inte längre på ett begripligt sätt kan meddela sig med omgivningen är det lätt att<br />
han/hon blir avbruten och nonchalerad. Det kräver eftertanke att fatta beslut åt någon annan.<br />
Bedömningen görs i samband med intervjun/observationen.<br />
Analys Se specifikt stycke nedan<br />
APRAXI – Svårigheter att utföra ändamålsenliga rörelser<br />
Psykisk funktion att ordna sammansatta rörelser i följd b176<br />
Funktioner att organisera och samordna sammansatta målinriktade rörelser. Vilket innefattar<br />
funktionsnedsättningar som vid ideatorisk apraxi, ideomotorisk apraxi, påklädningsapraxi,<br />
ockulumotoriskapraxi och talapraxi (17).<br />
Utredande åtgärder<br />
Det innebär att det är svårare än tidigare att klara av inlärda färdigheter och utföra vardagliga<br />
aktiviteter. Det kan också innebära att det är svårare att utföra en hel aktivitet från början till<br />
slut, till exempel telefonera, klä på sig, resa sig upp. Dessa svårigheter kan man inte träna<br />
upp, men man kan hjälpa personen med demenssjukdom att komma igång med en handling.<br />
Det är viktigt att man gör en aktivitetsbedömning med fokus på de olika kognitiva förmågorna<br />
som tidigare har nämnts. Är patienten medveten om sina förmågor kan enbart en intervju<br />
göras.<br />
Titel:<br />
<strong>Demens</strong> i <strong>utredningsfasen</strong> - <strong>arbetsterapiprogram</strong><br />
Gäller för:<br />
Arbetsterapeuter inom demensutredningar<br />
6<br />
Giltighetstid: 6<br />
<strong>2011</strong>-02-01 – 2013-02-01
Analys Se specifikt stycke nedan<br />
AGNOSI – Oförmåga att identifiera föremål<br />
Perceptuella funktioner b156<br />
Specifika funktioner för att känna igen och tolka sinnesstimuli. Detta innefattar funktioner av<br />
auditiv och visuell perception, lukt, smak samt taktil och visuospatial perception såsom vid<br />
hallucinering eller illusion (17).<br />
Utredande åtgärder<br />
Det innebär att personen får svårigheter med orienteringen i tillvaron, både till egen person<br />
och i omgivningen. Man får svårare att hitta både i nya och i välkända miljöer, svårare att<br />
känna igen föremål, bilder eller ansikten. Avståndsbedömning kan försämras, man får svårare<br />
med bakom, framför, över, under, höger, vänster osv.<br />
Det är viktigt att man gör en aktivitetsbedömning med fokus på de olika kognitiva förmågorna<br />
som tidigare har nämnts. Är patienten medveten om sina förmågor kan enbart en intervju<br />
göras.<br />
Analys Se specifikt stycke nedan<br />
Analys av arbetsterapeutbedömning<br />
Det unika med den arbetsterapeutiska aktivitetsbedömningen som skiljer oss från andra<br />
professioner är vår analys, det vill säga det vi ser när vi tittar på patienten. Inom de flesta<br />
yrken relaterar man till en vedertagen terminologi som underlättar för alla inom<br />
yrkesgruppen. Detta kan ibland bli problematiskt då olika närliggande yrkesgrupper använder<br />
sig av samma ord och även då orden är av mera generell karaktär. Även om man använder sig<br />
av samma ord så är det inte givet att man relaterar till samma företeelse. Därför blir analysen<br />
en mycket viktig del av det arbetsterapeutiska arbetet. För det är här som vi beskriver<br />
patientens resurser och begränsningar och vilka möjligheter som ligger till grund för vidare<br />
arbetsterapi (18).<br />
I analysen ska det tydligt framgå på vilket sätt genomförandet av den valda aktiviteten utföll<br />
samt hur kapaciteten på utförandet påverkar och eventuellt ger en aktivitetsbegränsning och<br />
en delaktighetsinskränkning. Till detta läggs även hur omgivningsfaktorer påverkar hela<br />
situationen (den fysiska, sociala och attitydmässiga omgivningen i vilken människor lever och<br />
verkar), om de är stöttande eller hindrande (17, 18).<br />
Titel:<br />
<strong>Demens</strong> i <strong>utredningsfasen</strong> - <strong>arbetsterapiprogram</strong><br />
Gäller för:<br />
Arbetsterapeuter inom demensutredningar<br />
7<br />
Giltighetstid: 7<br />
<strong>2011</strong>-02-01 – 2013-02-01
Viktiga begrepp att ta hänsyn till i analysen:<br />
Ansträngning, fysiskt och psykiskt Vilka funktioner är påverkade? Hur uttröttad blir<br />
patienten av aktivitet? Hur utför patienten<br />
aktivitet fysiskt, såsom placering, hantering och<br />
förflyttning av kropp och föremål? Psykisk<br />
trötthet.<br />
Effektivitet Vilka funktioner är påverkade? Har patienten en<br />
egen idé till aktivitet? Finns initiativ till att<br />
starta, fortsätta, avsluta och utvärdera aktivitet.<br />
Kan patienten välja rätt redskap för aktivitet.<br />
Finns förmåga till överblick av aktivitet,<br />
simultankapacitet, insikt, impulsstyrning,<br />
uppmärksamhet, minnefunktion, organisation,<br />
planering av sin tid. Har patienten rumslig<br />
förmåga till person och miljö. Blir resultatet som<br />
det var tänkt?<br />
Säkerhet Utförs hela aktiviteten på ett säkert sätt? Finns<br />
risker? Så som fall, brännskador med mera.<br />
Självständighet I vilken grad är patienten självständig? Vilket<br />
behov finns av verbal och fysisk guidning? Finns<br />
behov av aktiv hjälp av annan person?<br />
Vardagsteknologi Hur påverkas patienten av vardagsteknologin i<br />
hemmet och samhället? Så som koder till olika<br />
betalkort, portar, användande av Internet,<br />
betalning av räkningar, mobiltelefon, bärbar<br />
telefon, stationär telefon, spisen, tvättmaskinen,<br />
DVD, sätta på TV, hantera TV-dosa, låsa<br />
ytterdörren, rakapparat, köpa biljetter, titta efter<br />
tider i tidtabeller med mera.<br />
Det är viktigt att i dokumentationen inte bara få med resultat, utan också beskriva beteende<br />
under samtal, observation eller testning, insikt, samverkan, koncentration, uthållighet,<br />
störningsmoment, formell och emotionell kontakt, förmåga att ta in instruktioner och använda<br />
strategier. Viktigt att veta är att en förändring i de olika funktionerna inte automatiskt innebär<br />
en förändrad aktivitetsförmåga (19), men att nedsatt förmåga att utföra dagliga aktiviteter kan<br />
bero på nedsatta funktioner (20). Funktioner, tillsammans med aktiviteters meningsfullhet<br />
samt förutsättningar i människans miljö, anses kunna bidra till aktivitetsförmåga (21).<br />
Aktivitet, meningsfulla och betydelsefulla uppgifter i samspel med omgivningen, påverkar<br />
hälsa (4).<br />
Förslag på implementering av vårdprogrammet<br />
Detta program ska först och främst spridas via <strong>Demens</strong>nätverket för arbetsterapeuter i<br />
Värmland. Det kommer att finnas på Vård- och samverkansprogrammets sida<br />
www.liv.se/demens och på www.liv.se/vardprogram.<br />
Titel:<br />
<strong>Demens</strong> i <strong>utredningsfasen</strong> - <strong>arbetsterapiprogram</strong><br />
Gäller för:<br />
Arbetsterapeuter inom demensutredningar<br />
8<br />
Giltighetstid: 8<br />
<strong>2011</strong>-02-01 – 2013-02-01
Referenser<br />
Titel:<br />
1. Socialstyrelsen. Nationella riktlinjer för vård och omsorg vid demenssjukdom.<br />
Stockholm: Socialstyrelsen; 20<strong>10</strong>.<br />
2. Basun H, Ekman S-L, Englund E, Gustavsson L, Lannfelt L, Nygård L et al. Om<br />
demens. Stockholm: Förlaget Hagman; 1999.<br />
3. Christiansen C, Baun C. Enabling function and well-beeing. 2:a uppl. Thorofare NJ:<br />
Slack;1997.<br />
4. Förbundet Sveriges Arbetsterapeuter. FSA:s etiska kod. Nacka: Förbundet Sveriges<br />
Arbetsterapeuter; 2005.<br />
5. Kielhofner G. A Model Of Human Occupation. 4:e uppl. Baltimore, MD: Lippincott<br />
Williams & Wilkins; 2008.<br />
6. Törnqvist K. Sonn U. ADL-taxonomin – en bedömning av aktivitetsförmåga. Nacka:<br />
Förbundet Sveriges Arbetsterapeuter; 2001.<br />
7. Fisher A. Assessment of Motor and Process Skills (AMPS). 3:e uppl. Fort Collins,<br />
Colorado: Three Star Press; 1999.<br />
8. Förbundet Sveriges Arbetsterapeuter. Model of Human Occupation Screening Tool<br />
(MOHOST). [20<strong>10</strong> jan. 18]. Tillgänglig på URL:<br />
http://www.fsa.akademikerhuset.se/Sidor/default.aspx<br />
9. Åstrand R, Rolstad S, Wallin A. Cognitiv Impairment Questionnaire (CIMP-<br />
QUEST): reported topographic symptoms in MCI and dementia. Acta Neurolog<br />
Scand 20<strong>10</strong>;121(6);384-91.<br />
<strong>10</strong>. MMSE (MMT) – Mini Mental State Examination (Mini Mental Test). [2009 dec.<br />
<strong>10</strong>]. Tillgänglig på URL: http://www.socialstyrelsen.se/evidensbaseradpraktik/<br />
bedomningsmetoder/aldre/mmse<br />
11. Klocktest. Int J Geriatric Psychiatry, 1993;8:487-496.<br />
12. Förbundet Sveriges Arbetsterapeuter. Model of Human Occupation Screening Tool<br />
(MOHOST). [20<strong>10</strong> jan. 18]. Tillgänglig på URL:<br />
http://www.fsa.akademikerhuset.se/Sidor/default.aspx<br />
13. Häger I-B, Hamlin A-M. Arbetsterapeutisk bedömning av Djupa, bakre och främre<br />
kognitiva funktioner. Jönköpings landsting, Värnamo sjukhus, Samrehab, 1999.<br />
14. A Quick Test. Wiig E, Nielsen NP, Minthon L, Warkentin S. Uppsala:<br />
Psykologiförlaget AB, 2003.<br />
15. Caneman G, Barfai A. Kognitiv statusundersökning (NKSU). Fairfax: The nothern<br />
Californianeurobehavioral group inc; 1998.<br />
16. Wilson BA, Cockburn J, Baddeley A. Rivermead Behavioural Memory Test – 2:a<br />
uppl. [2009 dec. <strong>10</strong>]. Tillgänglig på URL: http://www.pearsonassessment.se<br />
17. Socialstyrelsen. Klassifikation av funktionstillstånd, funktionshinder och hälsa:<br />
svensk version av International Classification of Functioning, Disability and Health<br />
(ICF). Stockholm: Socialstyrelsen, 2003.<br />
18. Kielhofner G. A Model of Human Occupation: Theory and application. 3rd ed.<br />
Baltimore: Williams & Wilkins, 2002.<br />
19. Kielhofner G. Conceptual Foundations of Occupational Therapy. 3 rd ed.<br />
Philadelphia: FA Davis Company, 2004.<br />
20. Fisher A G. Uniting Practice and Theory in an Occupational Framework. Am J<br />
Occup Ther. 1998; 52 (7): 509 – 521.<br />
21. Fisher A G. Assessment of Motor and Process Skills (AMPS) 3 rd ed. Fort Collins,<br />
Colorado: Three Star Press, 1999.<br />
<strong>Demens</strong> i <strong>utredningsfasen</strong> - <strong>arbetsterapiprogram</strong><br />
Gäller för:<br />
Arbetsterapeuter inom demensutredningar<br />
9<br />
Giltighetstid: 9<br />
<strong>2011</strong>-02-01 – 2013-02-01