STRADA - Landstinget i Värmland
STRADA - Landstinget i Värmland
STRADA - Landstinget i Värmland
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>STRADA</strong><br />
Registrering av personskador i trafiken<br />
på akutmottagningarna i Arvika, Karlstad och Torsby<br />
Kaj Sundström<br />
[ Lat. handling ]<br />
Rapport 1/03<br />
Forskning och folkhälsa<br />
<strong>Landstinget</strong> i <strong>Värmland</strong>
<strong>STRADA</strong><br />
Registrering av personskador i trafiken<br />
på akutmottagningarna i Arvika, Karlstad och Torsby<br />
Kaj Sundström<br />
Karlstad 2003
Rapporten kan beställas från<br />
Forskning och folkhälsa<br />
Utvecklingsstaben<br />
Landstingshuset<br />
651 85 Karlstad<br />
054-61 70 75<br />
pia.jonasson@liv.se<br />
Tryckt hos: Tryckeri AB Knappen, Karlstad<br />
ISSN 1652-0785
INNEHÅLL<br />
Förord ..................................................................................................................................................................... 7<br />
Sammanfattning.......................................................................................................................................... 8<br />
Inledning.............................................................................................................................................................. 9<br />
Bakgrund..........................................................................................................................................................10<br />
Skador som folkhälsoproblem .....................................................................................................................10<br />
Begreppet Skada...............................................................................................................................................10<br />
Kortfakta ..............................................................................................................................................................11<br />
Samhällets kostnader för skador.................................................................................................................11<br />
En god registrering av personskador är grunden i det skadeförebyggande arbetet ..............12<br />
Trafikskador.........................................................................................................................................................13<br />
<strong>STRADA</strong>.................................................................................................................................................................14<br />
Bakgrund till trafikskaderegistrering i <strong>Värmland</strong> ......................................................................... 14<br />
<strong>STRADA</strong> akutmottagningen, Centralsjukhuset Karlstad.....................................................................14<br />
<strong>STRADA</strong> akutmottagningarna i Arvika och Torsby ...............................................................................16<br />
Bortfallskontroll .................................................................................................................................................17<br />
Information till de lokala aktörerna i länets kommuner .....................................................................18<br />
Problem vid registrering.................................................................................................................................19<br />
Trafikskador i <strong>Värmland</strong>s län 2002..........................................................................................19<br />
Personskador i trafiken, <strong>Värmland</strong>s län 2002 .................................................................................. 19<br />
<strong>STRADA</strong>.................................................................................................................................................................19<br />
Polisrapporterade trafikskador i <strong>STRADA</strong>.................................................................................................20<br />
Sjukvårdsrapporterade trafikskador i <strong>STRADA</strong>.......................................................................................20<br />
Trafikolyckor registrerad av både polis och sjukvård i <strong>STRADA</strong> .......................................................20<br />
Skillnader i polis- resp sjukvårdens trafikskaderegistrering ..............................................................21<br />
Sjukvårdens data i <strong>STRADA</strong>...................................................................................................................... 23<br />
Trafikskadornas fördelning i länet...............................................................................................................23<br />
Skadornas fördelning på kön........................................................................................................................23<br />
Män ........................................................................................................................................................................24<br />
Kvinnor..................................................................................................................................................................24<br />
De vanligaste skadorna vid öppen- respektive slutenvård................................................................25<br />
Öppenvård...........................................................................................................................................................25<br />
Slutenvård............................................................................................................................................................25<br />
5
Skadornas fördelning på trafikanttyp........................................................................................................26<br />
Gångtrafikanter..................................................................................................................................................26<br />
Cyklister ................................................................................................................................................................26<br />
Mopedister ..........................................................................................................................................................26<br />
MC...........................................................................................................................................................................26<br />
Personbil, lastbil, buss ..................................................................................................................................... 26<br />
När söker trafikskadade patienter vård.....................................................................................................27<br />
Tidpunkt för registreringen, dygn...............................................................................................................27<br />
Tidpunkt för registreringen, månad ...........................................................................................................28<br />
Trafikskador registrerade i Vania, akutmottagningen Karlstad 2002 ................................. 28<br />
Trafikskador, totalt / kön / sluten- och öppenvård ................................................................................29<br />
Trafikanttyp fördelade på kön, trafikanttyp och antal inlagda ........................................................29<br />
Bortfallskontroll / kvalitetsuppföljning .....................................................................................................30<br />
Trafikskadade barn och ungdomar 0 till och med 17 år ............................................................. 31<br />
Trafikskadade barn och ungdomar, registrerade i <strong>Värmland</strong> 2002<br />
Trafikskadade 0 - 17 år, fördelat på kön, ålder och antal inlagda .....................................................31<br />
Trafikskadade 0 - 17 år, fördelat på kön och trafikanttyp....................................................................31<br />
Inlagda respektive ej inlagda fördelade på trafikanttyp.....................................................................32<br />
Sammanfattande kommentar .....................................................................................................33<br />
Framtida skaderegistrering i <strong>Värmland</strong>.............................................................................34<br />
Tack ........................................................................................................................................................................35<br />
Bilagor<br />
1. Trafikskadejournal ...................................................................................................................................36<br />
2. Patientinformationsbroschyr........................................................................................................ 37-38
Förord<br />
Förste januari 2003 etablerade <strong>Landstinget</strong> i <strong>Värmland</strong> (LiV) Forskning<br />
och folkhälsa, en enhet i den likaledes nyetablerade Utvecklingsstaben.<br />
Forskning och folkhälsa har ett trefaldigt uppdrag; att stödja klinisk forskning<br />
och utveckling i LiV, att ansvara för epidemiologisk bevakning och att<br />
ansvara för landstingets folkhälsoarbete.<br />
Den rapport du nu håller i din hand är den första i en rapportserie (Actio)<br />
som vi kommer att ge ut för att sprida kunskap om de utvecklingsprojekt<br />
av hälsofrämjande karaktär som bedrivs i landstingets regi. Forskning<br />
och folkhälsa ger även ut en rapportserie om klinisk forskning (Capto),<br />
en fortsättning på den rapportserie som tidigare gavs ut av Centrum för<br />
klinisk forskning.<br />
Skador av olika slag utgör ett stort folkhälsoproblem. Dagligen skadas<br />
människor i <strong>Värmland</strong>, unga som gamla, så allvarligt att de behöver uppsöka<br />
sjukvården. Det gäller både olycksfall och avsiktligt vållade skador.<br />
Att förebygga skador är således ett viktigt och angeläget uppdrag för att<br />
främja folkhälsan. Skador kan förebyggas, och skadeprevention har tillhört<br />
de mest framgångsrika områdena i folkhälsoarbetet. Men fortfarande återstår<br />
mycket att göra. En välfungerande skaderegistrering utgör grunden<br />
för att effektivt kunna ringa in skaderisker och sätta in förebyggande åtgärder.<br />
Det föreliggande arbetet är en studie som beskriver och utvärderar<br />
införandet av <strong>STRADA</strong> (Swedish Traffic Accident Data Acquisition) vid<br />
de värmländska akutmottagningarna. I <strong>STRADA</strong> registrerar polis och<br />
sjukvård gemensamt med syftet att kommunala trafikplanerare direkt i<br />
ett kartmaterial ska se olycksdrabbade platser i kommunen och således<br />
förbättra det trafikskadeförebyggande arbetet.<br />
Med gemensamma insatser från hälso- och sjukvården, polisen, Vägverket<br />
och kommunerna kan vi på det sättet arbeta för ett trafiksäkrare<br />
<strong>Värmland</strong>. Kajs rapport beskriver såväl trafikskadorna i <strong>Värmland</strong> som<br />
den förbättring av skaderegistreringen som <strong>STRADA</strong> har inneburit. Det är<br />
en rapport i ett angeläget ämne som vi hoppas kan inspirera andra i arbetet<br />
för en trygg och säker miljö.<br />
Kjerstin Almqvist<br />
Enhetschef<br />
Forskning och folkhälsa<br />
7
Sammanfattning<br />
Rapporten Registrering av personskador i trafiken beskriver införandet av<br />
en trafikskaderegistrering på akutmottagningarna i Arvika, Karlstad och<br />
Torsby, landstinget i <strong>Värmland</strong>. Skaderegistreringen har utförts i <strong>STRADA</strong><br />
(Vägverkets nationella system för registrering av personskador i trafiken) i<br />
samarbete med Vägverket Väst, Göteborg.<br />
Rapporten presenterar och kommenterar registrerade data på trafikskadade<br />
patienter som sökt vård på de tre akutmottagningarna i länet år<br />
2002. Antal trafikolyckor registrerade inom sjukvården uppgår totalt till<br />
1.103, polisen har registrerat 539 trafikolyckor. Antal trafikolyckor som<br />
både rapporterades av polis och sjukvård var 187 stycken. Det betyder<br />
att andelen polisrapporterade trafikolyckor som är okända av sjukvården<br />
utgör 32 procent.<br />
Totalt har 1.333 personer sökt vård på de tre akutmottagningarna, av<br />
dessa har 330 stycken efter läkarundersökning konstaterats oskadda. Av<br />
de 1.003 skadade personerna är 53,2 procent män och 46,8 procent. De<br />
skadade personerna som sökt vård har en eller flera skador, totalt har 1.688<br />
skador konstaterats. Vanligaste diagnos för männen är hjärnskakning och<br />
för kvinnorna fraktur på radius. Det finns skillnader mellan sjukvårdens<br />
och polisens data som registreras i <strong>STRADA</strong>. Den största skillnaden mellan<br />
polis och sjukvård finns i olyckor där fotgängare, cykel eller moped är<br />
involverade. Polisen har rapporterat 33 olyckor i dessa kategorier jämfört<br />
med sjukvårdens 463 olyckor.<br />
Åldersprofilerna visar att sjukvårdens data innehåller fler barn, ungdomar<br />
och äldre trafikskadade än polisens data. En stor skillnad finns i bedömningen<br />
av ”svårt skadad”, polisens data innehåller nästan sex gånger<br />
fler svårt skadade än sjukvården.<br />
8
Inledning<br />
Rapporten är en kortfattad beskrivning av bakgrunden till införandet av<br />
en trafikskaderegistrering i <strong>Värmland</strong>s läns landsting och processen som<br />
ledde fram till att den idag är en fast rutin på akutmottagningarna i länet.<br />
Resultat från första årets datainsamling (2002) sammanfattas i rapporten.<br />
9
Bakgrund<br />
Skador som folkhälsoproblem<br />
Såväl i det svenska samhället som internationellt utgör skador ett stort<br />
folkhälsoproblem. I Sverige svarade skador och förgiftningar för 4,6 procent<br />
av alla dödsfall 1998. Det är den fjärde största dödsorsaken efter cirkulationsorganens<br />
sjukdomar, tumörer och andningsorganens sjukdomar.<br />
Skador är den vanligaste dödsorsaken för barn, ungdom och yngre vuxna<br />
(1-44 år). Kön, ålder och socioekonomisk tillhörighet påverkar både risken<br />
att skadas och det yttre orsaksmönstret. Kvinnor skadas i mindre utsträckning<br />
än män i alla åldersgrupper. Barn till tjänstemän har lägre dödlighet<br />
i olycksfallsskador än barn till arbetare och jordbrukare. Geografiskt så är<br />
dödligheten i olycksfallsskador högre i glesbygdskommuner både för män<br />
och kvinnor.<br />
Dödligheten i olycksfallsskador har minskat under de senaste årtiondena,<br />
dock har det sedan 1995 skett en liten uppgång. Självmorden fortsätter<br />
att minska och dödligheten i våldsskador ligger kvar på en låg nivå.<br />
Begreppet Skada<br />
Inom folkhälsoinriktad skadeprevention har begreppet olycka delvis<br />
utgått och ersatts med (person-) . Man kan exempelvis snubbla och falla<br />
eller köra av vägen (= en olycka) utan att skada sig. Det finns en risk att<br />
olyckshändelser som leder till personskador betraktas som okontrollerbara<br />
ödesbestämda tillfälligheter som inte kan förebyggas. Men skadehändelser<br />
inträffar inte slumpmässigt utan dessa är möjliga att analysera genom<br />
kartläggning, göra begripliga och förutsägbara och därmed blir skadorna<br />
möjliga att förebygga.<br />
Detta resonemang leder till en grundläggande princip i skadeforskning,<br />
att skadan är kulmen på en systematisk, analyserbar process. I det preventiva<br />
arbetet är det viktigt att identifiera nivåerna, dvs. individ-, grupp-,<br />
befolknings-, eller samhällsnivå. Utifrån de olika nivåerna kan insatserna<br />
inriktas på mono- eller multifaktoriella alternativt generella åtgärder. Skador<br />
kan beskrivas antingen med en medicinsk diagnos eller efter vilken yttre<br />
orsak som ligger till grund för skadan (t ex ett fall, trafiken, drunkning, våld).<br />
10
Den yttre orsaken kan vara en oavsiktlig händelse (olycksfallsskada) eller<br />
en avsiktlig handling (övergrepp i form av våld, självmord eller självmordsförsök).<br />
Kortfakta (Folkhälsorapport 2001):<br />
· Skador är den vanligaste dödsorsaken bland personer under 45 år.<br />
Två tredjedelar av de som dör är män.<br />
· 1998 avled 4.347 personer av skador (4,6 procent av alla dödsfall).<br />
· 1997 vårdades cirka 160.000 personer i slutenvård till följd av<br />
skada.Skador är näst efter hjärt-kärlsjukdom den främsta orsaken<br />
till vård på sjukhus. Cirka 1 miljon läkarbesök görs på vårdcentra<br />
ler och akutmottagningar varje år på grund av personskador.<br />
· Skador står för 12 procent av sjukhusvården, 20 procent av akut<br />
sjukvården och 15 procent av läkarresurserna.<br />
· Fyra av tio personskador sker i eller nära hemmet, cirka 20<br />
procent inträffar inom idrott och rekreation och trafikskadorna<br />
utgör cirka 10 procent.<br />
· Trafiken utgör en stor risk för att dödas och skadas svårt. Högst<br />
dödsrisk har de oskyddade trafikanterna.<br />
· Idrott och motion genererar många skador främst bland barn och<br />
ungdom.<br />
Samhällets kostnader för skador<br />
Samhällets utgifter för skador beräknades av folkhälsoinstitutet till cirka<br />
63 miljarder kronor 1990 (4 procent av BNP), varav två tredjedelar faller<br />
på arbetsmarknaden som sjukfrånvaro och produktionsbortfall, övriga<br />
kostnader ligger på social- och privat försäkringar, stat, landsting och<br />
kommun.<br />
I en beräkning av Statens Räddningsverk år 2000 uppskattades samhällskostnaden<br />
till cirka 43 miljarder, då har skador för våld och suicid<br />
inte inräknats.<br />
Då en så stor del av samhällets och sjukvårdens insatser och resurser<br />
läggs på personskador och med hänsyn till den enskilde individens och<br />
anhörigas lidande och att hela deras livs- och ekonomiska situation kan<br />
förändras radikalt, gör att det är angeläget att studera skadepanoramat och<br />
vilka förebyggande insatser som kan vara adekvata. Psykosociala konsekvenser<br />
som kan bli följden efter olycksfallskador ger ytterligare argument<br />
för preventiva insatser.<br />
11
En god registrering av personskador är grunden i det skadeförebyggande<br />
arbetet<br />
En kontinuerlig kartläggning av skador kan identifiera olika typer av risker,<br />
nya typer av skador och trender kan upptäckas. Skaderegistrering ger<br />
en bild av hur skadorna fördelar sig i befolkningen. Skaderegistrering ger<br />
underlag för hälsofrämjande och förebyggande arbete, forskning samt<br />
möjlighet till prioritering och utvärdering av förebyggande insatser.<br />
Skaderegistrering ger kunskap om:<br />
- Vem som drabbas av skador (till exempel. ålder, kön, grupp av<br />
individer)<br />
- Hur skadan uppstår (utlösande faktor, händelseförlopp)<br />
- Vad orsakar skadan (produkt som orsakar skadan)<br />
- Var skadan inträffar (typ av område, plats, geografisk bestämning)<br />
- När skadan inträffar (typ av aktivitet vid skadetillf., tidpunkt på<br />
dygnet, veckodag, årstid)<br />
- Vilken typ av skada som uppstår (medicinsk diagnos)<br />
- Olycksförloppet beskrivet i klartext, ger en bild av hela olyckshän-<br />
delsen och den skadades beteende som ledde till skadan vilket är<br />
väsentlig information i det förebyggande arbetet.<br />
Lokala skadedata är av stor betydelse då det är varierande förutsättningar<br />
i skilda delar av landet och i olika kommuner. Lokala data skapar också<br />
lokalt engagemang när skadepanoramat blir tydligt och när konkreta riskgrupper,<br />
riskfaktorer och riskabla platser kan pekas ut.<br />
När kunskapen insamlats (om vilka grupper som drabbas av skador,<br />
hur skadepanoramat ser ut, när, var och hur skadan uppstår) ska dessa data<br />
analyseras och spridas till de aktörer i samhället som ”äger problemet” och<br />
andra intressenter som arbetar för att minska olycksfallsskadorna i vårt<br />
samhälle, i ett så kallat tvärsektoriellt arbete.<br />
Genom ett konsekvent olycksfallsförebyggande arbete kan dödsfall<br />
och personskador minskas betydligt. Genom långsiktiga satsningar baserat<br />
på epidemiologiska data, forskning kring skademekanismer och<br />
genom olika preventiva strategier har det skadeförebyggande arbetet haft<br />
stora framgångar. Det visar inte minst de insatser som gjorts i samhället<br />
för att minska olycksfallen bland barn och unga (t ex petsäkra eluttag,<br />
tippsäkra spisar, olika byggnormer, obligatorisk simundervisning i skolan,<br />
information via BVC till alla föräldrar om barns skaderisker, separering av<br />
oskyddade trafikanter från motorfordonstrafik).<br />
12
Från att det på 1950-talet i Sverige omkom cirka 400 barn per år i åldern 0<br />
– 14 år, ligger antalet idag mellan 30 – 60 döda per år (1996-1999).<br />
Det förebyggande arbetet kan indelas i aktiva och passiva strategier. Aktiva<br />
syftar till att påverka individens kunskaper, attityder och beteende. Individen<br />
själv skall aktivt förändra sig för att på så sätt minska skaderisken.<br />
Till exempel informationskampanjer för ökad bilbältesanvändning och<br />
hastighetens betydelse för skaderisken i trafiken. Passiva strategier skyddar<br />
individen oberoende av kunskap eller beteende, till exempel. brandvarnare,<br />
barnsäkra läkemedelsförpackningar och krockkuddar.<br />
Trafikskador<br />
Trots att trafikolyckorna minskat fram till och med 1998 så är skador i<br />
samband med dessa olyckor fortfarande en av de främsta orsakerna till<br />
olycksfall med dödlig utgång och svåra skador i Sverige. Trafikskadornas<br />
omfattning i <strong>Värmland</strong> och Karlstad följer den nationella trenden med en<br />
lägsta registrering av skador 1998 för att under 1999 och 2000 öka igen, år<br />
2002 har trafikskadorna åter minskat.<br />
Samhällets kostnader för vägtrafikolyckor uppskattas av Vägverket till<br />
cirka 20 miljarder per år under 2000-talet.<br />
Antal omkomna i trafiken, december 1994 och framåt<br />
13
<strong>STRADA</strong><br />
Vägverket har ett regeringsuppdrag att förbättra och samordna trafikskaderegistreringen<br />
i Sverige. Ett nationellt informationssystem kallat<br />
<strong>STRADA</strong> har tagits fram, där polisens och sjukvårdens data om trafikskador<br />
samkörs, matchas och i avidentifierad form presenteras, för att få<br />
en fullständig bild av trafikskadorna i Sverige.<br />
Uppgifterna samlas i en databas där de i avidentifierad form är fria att<br />
användas av alla som kan ha nytta av dessa. Systemet beräknas vara svensk<br />
standard 2003.Den officiella statistiken av döda och skadade i trafiken<br />
som presenteras i media utgår historiskt från enbart polisrapporter. Flera<br />
studier visar att de polisrapporterade trafikskadorna utgör mellan 10-40<br />
procent av samtliga trafikskador. Täckningsgraden för döda och svårt<br />
skadade bilister och MC-förare är god, medan mopedister, cyklister och<br />
fotgängare knappast finns med i polisrapporterad statistik. Sjukvården kan<br />
alltså tillföra mellan 90-60 procent trafikskadade, framför allt oskyddade<br />
lätt- och svårt skadade trafikanter.<br />
Polis och sjukvård registrerar gemensamt i <strong>STRADA</strong> i samarbete med<br />
Vägverket för att få en komplett bild av trafikskadorna. Akutmottagningar<br />
och dess personal har en nyckelroll i insamlandet av skadedata. Trafikplanerare<br />
i kommunerna har tillgång till de data som registreras och kan bland<br />
annat direkt i ett kartmaterial se olycksdrabbade punkter i sin kommun,<br />
vilken typ av trafikant som drabbats och utifrån detta arbeta med förebyggande<br />
åtgärder. Det ökar också möjligheten att prioritera de resurser som<br />
finns vilket gör det förebyggande arbetet mer kostnadseffektivt.<br />
<strong>STRADA</strong> (Swedish Traffic Accident Data Acquisition)<br />
Nationellt informationssystem om personskador och olyckor inom vägtransportsystemet.<br />
<strong>STRADA</strong> är ett samarbetsprojekt med Polisen, Landstingsförbundet, Socialstyrelsen,<br />
SIKA*, Kommunförbundet och SCB**. * Statens Institut för Kommunikations Analys,<br />
**Statistiska Centralbyrån<br />
Bakgrunden till införandet av trafikskaderegistrering i <strong>Värmland</strong><br />
Ett projekt om trafikanters beteende beställdes av Karlstads Universitet<br />
och vid presentationen av den rapporten inbjöds represen- tanter förutom<br />
från kommunen också landstinget, polisen och Vägverket. Enigheten var<br />
stor om att en trafikskaderegistering är en absolut nödvändig grund för att<br />
minska de personskador som uppstår i trafiken.<br />
14
<strong>STRADA</strong> akutmottagningen, centralsjukhuset Karlstad<br />
Från januari 2002 finns en registrering av de trafikskador som inkommer<br />
till akutmottagningar i Arvika, Karlstad och Torsby. Registreringen<br />
täcker i stort de trafikanter som skadas i länet. Ett bortfall finns i Kristinehamnsområdet<br />
eftersom en del av de som skadas i trafiken söker sjukvård<br />
i Karlskoga. Bakgrunden till registreringen utgår från ett initiativ av trafiksäkerhetsnämnden<br />
i Karlstad som år 2000 ytterligare ville minska trafikskadorna<br />
i Karlstad.<br />
Under 2001 startade arbetet i Karlstad med förberedande kontakter<br />
med Vägverket Väst i Göteborg och de ansvariga på akutmottagningen.<br />
Det fanns en mycket positiv inställning och förståelse från alla parter för<br />
att få till stånd en trafikskaderegistrering.<br />
Arbetet startade på akutmottagningen vid Centralsjukhuset i Karlstad<br />
med att följa det dagliga arbetet och studera rutinerna. Med de gamla<br />
rutinerna var det omöjligt att se hur många trafikskador som sökte vård<br />
på akutmottagningen. Nya rutiner för hur registreringen praktiskt skulle<br />
utföras planerades. Ett informations- och utbildningsprogram formades<br />
för alla de 100 personal (undersköterskor, sjuksköterskor och läkarsekreterare)<br />
som på olika sätt blir inblandade i registreringen. Alla måste vara<br />
informerade att en ny rutin införs. Att införa ett nytt moment i en redan<br />
hårt belastad sjukvård har sina problem, akutmottagningen befann sig<br />
dessutom i en förändringsprocess med bland annat ett nytt arbetstidssystem<br />
samt en ökad patienttillströmning som konsekvens av att två andra<br />
akutmottagningar i länet blev nerlagda.<br />
Andra kvartalet av 2001 ägnades åt säkerhet- och sekretessfrågor,<br />
både interna och externa. Ansvariga för dessa ärenden inom LiV informerades<br />
skriftligt och muntligt av Vägverket. Det har också varit viktigt<br />
att akutmottagningen som blir ägare av de registerdata som insamlas informeras<br />
om de säkerhet- och sekretessregler som gäller vid denna typ<br />
av datainsamling. Efter diskussion under våren uppnåddes enighet om<br />
att <strong>STRADA</strong> håller för LiV´s krav. Lokala säkerhetsföreskrifter enligt<br />
LiV´s informationssäkerhetsdirektiv 2001 och systemförvaltarmodell har<br />
utformats i samarbete med Fia Ewald, arkivarie och Hans Toorell, IT och<br />
säkerhetssamordnare i LiV.<br />
Hösten 2001 gjordes studiebesök i Göteborg och Helsingborg för att<br />
få inblick i hur <strong>STRADA</strong> fungerar praktiskt. Vi fick många värdefulla tips<br />
om de positiva och negativa erfarenheter som gjorts under de fyra år som<br />
systemet varit i bruk där.<br />
15
En blankett och patientinformationsbroschyr anpassade för landstinget i<br />
<strong>Värmland</strong> utarbetades (bilaga 1, 2). Informationsbroschyren bekostades<br />
av två lokala försäkringsbolag. I förlängningen har försäkringsbolagen<br />
nytta av det förebyggande arbetet.<br />
Principen för registreringen är att när den trafikskadade patienten blir<br />
inskriven så ska de dels bli inskrivna som en trafikskada i sjukhusets egna<br />
patientadministrativa system (Vania) och tillfrågade om de frivilligt vill<br />
delta i den nationella registreringen <strong>STRADA</strong>. Patienten får en informationsbroschyr<br />
och fyller själv i en blanketten med data om olyckan. Blanketten<br />
följer journalen, plockas ur av sekreterare och tas om hand av den<br />
<strong>STRADA</strong>-ansvarige för registrering.<br />
Det stora arbetet under tredje kvartalet 2001 var att informera all personal<br />
som på olika sätt kommer att bli inblandade i processen. All dag och<br />
nattpersonal på akutmottagningen har informerats. Sekreterarna, som är<br />
nyckelpersoner, på akutmottagningen, kir-, ortoped-, barnklinikerna samt<br />
sekreterarna på intensivvårdsavdelningen, har informerats om de nya rutinerna.<br />
Ambulanspersonalen har fått information om att deras hjälp är nödvändig<br />
för att få data om på vilken plats skadan skett. För att underlätta<br />
för patienter och personal att få fram exakt plats för skadan så har kartor<br />
införskaffats på Karlstads kommuns stadsingenjörskontor.<br />
Det har varit mycket värdefullt att införandet av nya rutiner givits god tid,<br />
personalen har känt att det har skett på deras villkor vilket varit viktigt. På<br />
sikt ökar kvalitén på data om alla får en god introduktion av systemet.<br />
En pilotregistrering startade i oktober 2001 och från januari 2002 är registreringen<br />
en obligatorisk uppgift som alltid skall ingå när trafikskadade<br />
söker vård. Medborgarna i länet informerades via reportage i press och<br />
TV vid registreringsstarten 21 oktober 2001.<br />
<strong>STRADA</strong> akutmottagningarna i Arvika och Torsby<br />
· Akutmottagningen Arvika<br />
En första information om trafikskaderegistrering i <strong>STRADA</strong> hölls i<br />
december 2001. Det andra informationstillfället var i februari 2002 tillsammans<br />
med Vägverket Väst. I stort sett har vi nått all personal. Start av<br />
registrering vecka 7, 2002.Två stycken sjuksköterskor är huvudansvariga<br />
och de skall också lägga in data från blanketten i <strong>STRADA</strong>. Totalt är cirka<br />
40 sjuksköterskor på akutmottagningen, 6 sekreterare och personal på IVA<br />
16
och kirurgavdelning informerade om hanteringen av de nya uppgifterna<br />
om trafikskador.<br />
· Akutmottagningen Torsby<br />
En första information om trafikskaderegistrering hölls i december 2001.<br />
Det andra informationstillfället var i februari 2002 tillsammans med Vägverket<br />
Väst. I stort sett har vi nått all personal inklusive ambulanspersonal.<br />
Start av registrering vecka 4, 2002. Två stycken sjuksköterskor är huvudansvariga<br />
och skall också lägga in data från blanketten i <strong>STRADA</strong>.<br />
Totalt är cirka 20 sjuksköterskor på akutmottagningen, 3 sekreterare<br />
och personal på kirurgavdelningarna 3 och 4 inblandade i hanteringen av<br />
uppgifterna om trafikskador. I både Arvika och Torsby har det varit enkelt<br />
och smidigt att få till stånd en registrering på grund av en mycket positiv<br />
inställning från både ledning och personal.<br />
Bortfallskontroll<br />
Under 2002 följdes rutinerna för registreringen på de tre akutmottagningarna<br />
noga. Antalet patienter som sökte på grund av skador i samband<br />
med trafikolyckor jämfördes med hur många patienter som frivilligt fyllt i<br />
en blankett. Viljan hos patienterna att medverka i registreringen är mycket<br />
stor då den skadade inser att uppgifter om hans / hennes trafikolycka<br />
kan betyda att insatser görs för att hindra andra trafikanter att råka ut för<br />
samma typ av olycka.<br />
Utdrag ur kvartalsrapporten september 2002<br />
På alla tre akutmottagningarna i länet fungerar nu trafikskaderegistreringen<br />
i <strong>STRADA</strong> som en inarbetad och fast rutin. Det betyder att vi får en samlad<br />
bild av hur personskadorna i trafiken ser ut i länet och att underlaget<br />
för det förebyggande arbetet får en betydligt bredare bas än tidigare.<br />
Karlstad<br />
Till akuten i Karlstad inkommer i snitt cirka 2,5 trafikskadade per dygn.<br />
Det har varit en ordentlig ökning av trafikskador under sommaren, från<br />
de cirka 30 till 40 stycken per månad under mars och april till drygt hundra<br />
varje månad under juli och augusti. Svarsfrekvensen har sjunkit till under<br />
90 procent, en lägre svarsfrekvens som får skyllas på semestrar och vikarier,<br />
men är ändå ett klart godkänt resultat. Under sommarmånaderna har<br />
det varit svårt att få tid till att lägga in data från blankett till dataprogram och<br />
därmed ligger vi efter cirka tre månader.<br />
17
Arvika<br />
Registreringen fungerar utan problem. En del bortglömda fall fångas upp<br />
av sekreterarna, dessa patienter rings upp i efterhand, informeras och<br />
tillfrågas om de vill delta i registreringen. Alla som rings upp är mycket<br />
positiva till att medverka. Detta arbetssätt betyder att det i praktiken inte<br />
finns något svarsbortfall.<br />
Från Göteborg rapporteras en intressant bieffekt av detta förfaringssätt,<br />
patienten kan ställa frågor om medicinska problem angående sin<br />
skada och få ett professionellt svar, detta kan leda till att återbesök som<br />
annars skulle gjorts av patienten uteblir vilket ger ytterligare en vinst med<br />
registreringen. Att det är få trafikskador som inkommer, knappt 0,8 i snitt<br />
per dygn, betyder att vi hinner lägga in uppgifter från blankett till dataprogram<br />
utan någon större försening.<br />
Torsby<br />
Registreringen fungerar bra. Bortfallskontrollen som görs mot diagnossättning<br />
enligt ICD10 har en brist, det visar sig att alla fallskador kodas<br />
som W0, vilket betyder att de gångtrafikanter som faller och skadas i trafikmiljö<br />
inte kan urskiljas från till exempel fall inomhus, på idrottsplats<br />
(koden skall vara V0 för gångtrafikant som faller och skadas i trafiken). I<br />
praktiken är det inget stort problem då det är mycket färre gångtrafikanter<br />
som skadas i Arvika och Torsby (mindre samhällen) jämfört med Karlstad.<br />
Torsby ligger något efter med inläggning av data på grund av semestrar.<br />
Det är ett litet problem då Torsby registrerar minst antal trafikskador i<br />
länet, drygt 1⁄2 skada per dygn.<br />
Information till de lokala aktörerna i länets kommuner<br />
Den viktigaste fasen efter registreringen är att få ut data om var trafikolyckorna<br />
sker till de aktörer som äger problemet. Vägverket ansvarar<br />
att data sprids till lokala aktörer. I början av oktober 2002 kallades alla<br />
kommuner i länet av Vägverket Väst i Göteborg till information om vad<br />
<strong>STRADA</strong> innebär för deras trafiksäkerhetsarbete och hur den samlade<br />
kunskapen från sjukvård och polis kan användas. Uppgifter om var och<br />
hur olyckorna sker och vilka som drabbas underlättar för planering av<br />
trafiksäkerhetsåtgärder i kommunerna.<br />
Från oktober 2002 kommer Karlstads kommun att själva kunna hämta<br />
uppgifter från den databank som finns hos Vägverket. Denna möjlighet<br />
erbjuds alla kommuner i länet utan kostnad.<br />
Tekniska verkens, Karlstad kommun, synpunkter på systemet är att kart-<br />
18
materialet i systemet ännu inte är tillräckligt detaljerat, det kan vara svårt<br />
att pricka in olycksplatsen helt rätt. Innan <strong>STRADA</strong> infördes kartlade<br />
Karlstad kommun även polisregistrerade trafikolyckor utan personskada<br />
vilket gav en bredare bild med mera kunskap om trafikolyckor, enligt kommunen.<br />
Samtidigt får man idag bättre kunskap om de olyckor som drabbar<br />
gångtrafikanter och cyklister från sjukvårdsregistreringen. Fram till nu har<br />
det varit svårt att utvärdera det nya systemet i Karlstad kommun på grund<br />
av tidsbrist.<br />
Problem vid registrering<br />
I stort har införandet av en trafikskadeskaderegistrering på akutmottagningarna<br />
i länet varit problemfri.<br />
Platsen är en grundläggande faktor i det förebyggande arbetet, särskilt<br />
när det gäller trafikolyckor. En svårighet i denna typ av registrering är att få<br />
exakt plats för trafikolyckan angiven. Patienten själv är inte alltid klar över<br />
var olyckan inträffat. Ambulanspersonalen vet ofta var patienter hämtas,<br />
men vid akuta skador kan självklart inte den exakta olycksplatsen prioriteras.<br />
En framtida idé för att lösa problemet när ambulans hämtar är att<br />
använda de koordinater som finns i GPS-systemet som alla ambulanser är<br />
utrustade med (kontakt finns med SOS Alarm, som har dessa data). Problemet<br />
med fastställande av exakt olycksplats finns också hos polisen.<br />
Trafikskador i <strong>Värmland</strong>s län 2002<br />
Nedan presenteras de trafikskadedata som registrerats under 2002. Avsnitten<br />
1(sid 19), 2(sid 23) och 3(sid 28) ska läsas var för sig då resultaten inte<br />
är direkt jämförbara.<br />
1. Personskador i trafiken, <strong>Värmland</strong>s län 2002 1 <strong>STRADA</strong><br />
<strong>STRADA</strong> är i första hand utvecklat för att registrera trafikanttyp, ålder,<br />
kön och exakt plats för trafikolyckan, vilka är betydelsefulla faktorer i det<br />
trafikskadeförebyggande arbetet. Det verktyg i <strong>STRADA</strong> som analyserar<br />
inlagda data presenterar också bara ålder, kön, trafikanttyp och plats.<br />
Det betyder att data som är intressanta för sjukvården inte direkt kan<br />
analyseras i det program som presenterar datasammanställningar (export<br />
till Access av data måste göras för ytterligare analys).<br />
19
Polisrapporterade trafikskador i <strong>STRADA</strong>, <strong>Värmland</strong>s län<br />
2002<br />
Totalt har 539 trafikolyckor med 831 skadade personer rapporterats (12<br />
feb 03)<br />
varav: 29 Döda<br />
133 Svårt skadade<br />
626 Lindrigt skadade<br />
43 Odefinierade<br />
(dessutom finns 230 personer utan diagnos som inte räknas med i<br />
statistiken, dvs inblandad i trafikolycka men inte skadad alternativt<br />
sökt annan sjukvård)<br />
Totalt: 1.061<br />
Sjukvårdsrapporterade trafikskador i <strong>STRADA</strong>, <strong>Värmland</strong>s<br />
län 2002<br />
Totalt har 1.103 trafikolyckor med 1003 skadade personer rapporterats<br />
(12 feb 03)<br />
varav: 11 Döda<br />
23 Svårt skadade<br />
962 Lindrigt skadade<br />
0 Odefinierade<br />
(dessutom finns 330 personer utan diagnos som inte räknas med i<br />
statistiken, dvs inblandad i trafikolycka - inskriven som patient men<br />
oskadad och ej fått någon diagnos)<br />
Totalt: 1.333<br />
Trafikolyckor registrerad av både polis och sjukvård i STRA-<br />
DA, <strong>Värmland</strong>s län 2002<br />
Totalt har 187 trafikolyckor med 250 skadade personer rapporterats (12<br />
feb 03)<br />
varav: 14 Döda<br />
15 Svårt skadade<br />
207 Lindrigt skadade<br />
14 Odefinierade<br />
(dessutom finns 200 personer utan diagnos som inte räknas med i<br />
statistiken, dvs inblandad i trafikolycka men inte skadad alternativt<br />
sökt annan sjukvård)<br />
Totalt: 450<br />
20
Trafikskadade personer registrerade i <strong>STRADA</strong><br />
Skillnader i polis- resp sjukvårdens trafikskaderegistrering<br />
Antal trafikolyckor registrerade inom sjukvården uppgår totalt till 1.103<br />
och polisen registrerade 539 trafikolyckor, antal trafikolyckor som både<br />
rapporterades av polis och sjukvård är 187. De personer som varit inblandade<br />
i de 352 olyckor som finns i polisens registrering men inte i sjukvårdens,<br />
har antingen sökt sjukvård utanför de tre akutmottagningarna alternativt<br />
inte varit skadade. Andelen polisrapporterade trafikolyckor okända<br />
av sjukvården uppgår till 32 procent.<br />
Antal personer som registrerats inom sjukvården uppgår totalt till 1.333,<br />
av dessa har 330 stycken efter läkarundersökning konstaterats oskadda<br />
och därmed inte fått någon diagnos, alltså har 1003 personer skadats i<br />
olika grad. I polisens statistik finns 831 skadade personer och 230 utan<br />
diagnos.<br />
En stor skillnad finns i bedömningen av ”svårt skadad”, polisens data<br />
innehåller nästan sex gånger fler svårt skadade än sjukvården. Den allvarlighetsgrad<br />
som uppges av sjukvården stämmer troligen bättre än den bedömning<br />
som görs på olycksplatsen av den enskilde polismannen, omkomna<br />
undantagna. Polisen uppger att av 831 skadade var 133 (16 procent) svårt<br />
skadade medan sjukvårdens bedömning är 23 svårt skadade av 997 patienter<br />
(2,3 procent).<br />
21
I de grunduppgifter som <strong>STRADA</strong> presenterar finns den största skillnaden<br />
mellan polis och sjukvård i olyckor där fotgängare, cykel eller moped är inblandade.<br />
Polisen har rapporterat 33 olyckor i denna kategori jämfört med<br />
sjukvårdens 463 olyckor. Troligen är det oskyddade fotgängare och cyklister<br />
där polisen inte är på plats vid olyckstillfället men som sökt sjukvård.<br />
Åldersprofilerna visar att sjukvårdens data innehåller fler barn, ungdomar<br />
och äldre trafikskadade än polisens data, troligen fotgängare och cyklister.<br />
Polisen har fler skadade män i åldrarna 18 till 44 år och fler kvinnor i<br />
åldern 14 till 24 år, troligen skadade i olyckor där motorfordon varit inblandade.<br />
Trafikskadade, ålders och könsfördelning – polis- respektive<br />
sjukvårdregistrerade<br />
22
2. Sjukvårdsdata som registrerats i <strong>STRADA</strong>, <strong>Värmland</strong><br />
2002<br />
I <strong>STRADA</strong> saknas program för att hantera sjukvårdens data. Det har därför<br />
inte varit möjligt med någon djupare analys av de uppgifter som rör<br />
sjukvårdens egna data.<br />
Vägverket har gjort ett särskilt uttag av de data som presenteras nedan.<br />
Totalt har 1333 personer sökt vård på de tre akutmottagningarna i länet,<br />
1003 har efter undersökning befunnits skadade och fått en medicinsk diagnos.<br />
Trafikskadornas fördelning i länet<br />
Diagrammet nedan redovisar antal trafikskadade patienter som sökt vård<br />
på de tre akutmottagningarna i länet.<br />
Skadornas fördelning på kön<br />
Av de 1003 skadade personerna är 53,2 procent män (534 st) och 46,8<br />
procent kvinnor (469 st). De skadade personerna som sökt vård har en<br />
eller flera skador, totalt har 1688 skador konstaterats.<br />
23
Män<br />
Totalt har 951 skador diagnostiserats på de 534 männen som registrerats<br />
som trafikskadade.<br />
De 10 vanligaste diagnoserna (av 199) är<br />
För männen utgör frakturer 19 procent av diagnoserna<br />
Kvinnor<br />
Totalt har 737 skador diagnostiserats på de 469 kvinnor som registrerats<br />
som trafikskadade.<br />
De 10 vanligaste diagnoserna (av 203) är<br />
För kvinnorna utgör frakturer 27 procent av diagnoserna<br />
24<br />
Diagnos Antal<br />
1 Commotio UNS (okänd initial medv.grad och längd av<br />
medv.sänkn)<br />
58<br />
2 Skrapsår på knä 46<br />
3 Kontusion på knä (hud) 28<br />
4 Distorsion i halsryggen 27<br />
5 Kontusion på skuldra (hud) 27<br />
6 Skrapsår på underben 21<br />
7 Skrapsår på mellanhand 20<br />
8 Kontusion på bröstkorgen 20<br />
9 Psykisk chock 18<br />
10 Skrapsår på underarm 18<br />
Diagnos Antal<br />
1 Sluten fraktur på nedre delen av radius 51<br />
2 Commotio UNS (okänd initial medv.grad och längd av<br />
medv.sänkn)<br />
31<br />
3 Distorsion i halsryggen 30<br />
4 Kontusion på knä (hud) 23<br />
5 Skrapsår på knä 19<br />
6 Psykisk chock 17<br />
7 Kontusion i höftregionen (hud) 14<br />
8 Kontusion på skalpen 14<br />
9 Kontusion på bröstkorgen 14<br />
10 Fraktur på nedre delen av radius UNS 11
De vanligaste skadorna vid öppen- respektive slutenvård<br />
Öppenvård, totalt 1070 diagnoser, i tabellen nedan visar de 10 vanligaste<br />
Diagnos Antal<br />
1 Skrapsår på knä 55<br />
2 Sluten fraktur på nedre delen av radius 54<br />
3 Distorsion i halsryggen 49<br />
4 Kontusion på knä (hud) 35<br />
5 Kontusion på skuldra (hud) 30<br />
6 Psykisk chock 28<br />
7 Skrapsår på mellanhand 21<br />
8 Skrapsår på underben 20<br />
9 Skrapsår på armbåge 19<br />
10 Fraktur på nedre delen av radius UNS 19<br />
Männens andel av diagnoserna utgör 56 procent. Andelen frakturer i öppenvård<br />
är 19 procent. Skadorna bland patienter i öppenvård uppstod till<br />
33 procent i olyckor med personbil, 29 procent vid cykelolyckor och 23<br />
procent drabbade fotgängare.<br />
Slutenvård, totalt 529 diagnoser, i tabellen nedan visar de 12 vanligaste<br />
Diagnos Antal<br />
1 Commotio UNS (okänd initial medv.grad och längd av<br />
medv.sänkn)<br />
72<br />
2 Kontusion på bröstkorgen 19<br />
3 Kontusion på knä (hud) 13<br />
4 Sluten proximal femurfraktur 12<br />
5 Skrapsår på knä 8<br />
6 Fraktur 1revben; ej multipel; u öppet sår i torax 8<br />
7 Sluten fraktur på nedre delen av radius 8<br />
8 Sluten fraktur på nyckelbenet 8<br />
9 Psykisk chock 7<br />
10 Distorsion i halsryggen 7<br />
11 Laceration på ansikte a spec lokal (endast hud); UNS 7<br />
12 Kontusion på skuldra (hud) 7<br />
25
Männens andel av diagnoserna i slutenvård utgör 60 procent. Andelen<br />
frakturer i slutenvård är 26 procent. Skadorna bland de inlagda patienterna<br />
uppstod till 45 procent i olyckor med personbil, 21 procent vid cykelolyckor<br />
och 14 procent vid MC-olyckor.<br />
Skadornas fördelning på trafikanttyp<br />
Gångtrafikanter<br />
Totalt har gångtrafikanterna (n 241) drabbats av 321 skador varav 42 procent<br />
är frakturer. Den vanligaste diagnosen är sluten fraktur på nedre delen<br />
av radius (13 procent). Bland de inlagda patienterna utgör gångtrafikanters<br />
skadeandel 11 procent.<br />
Cyklister<br />
Cyklisterna (n 284) drabbades av 416 skador varav 23 procent var frakturer.<br />
Den vanligaste enskilda diagnosen var commotio UNS (8 procent).<br />
Bland de inlagda patienterna utgör cyklisters skadeandel 21 procent.<br />
Mopedister<br />
Skador bland mopedister (n 67) bestod till cirka 75 procent av kontusioner,<br />
lacerationer och skrapsår. 10 procent av skadorna var frakturer. Endast 3<br />
av de skadade mopedisterna hade commotio. Inlagdas skadeandel 6 procent.<br />
MC<br />
Vid motorcykelolyckor (n 73) uppstod 141 skador varav 41 procent var<br />
frakturer. Vanligaste diagnoser är skrapsår och frakturer. Inlagdas skadeandel<br />
14 procent.<br />
Personbil, lastbil, buss<br />
Skador som drabbat personer i personbil (n 685), lastbil (n 10), buss (n<br />
14) uppgår till 660 stycken, varav 13 procent är frakturer. Bland de inlagda<br />
patienterna utgör bilisters skadeandel 45 procent.<br />
De fem vanligaste skadorna är:<br />
26
När söker trafikskadade patienter vård.<br />
Totalt har 1333 personer sökt sjukvård efter att ha varit involverade i olika<br />
typer av trafikolyckor, varav 1003 personer befunnits skadade.<br />
Tidpunkt för registreringen, dygn<br />
Diagnos Antal<br />
1 Distorsion i halsryggen 54<br />
2 Commotio UNS (okänd initial medv.grad och längd av<br />
medv.sänkn)<br />
39<br />
3 Psykisk chock 33<br />
4 Kontusion på bröstkorgen 28<br />
5 Kontusion på halskotpelaren 22<br />
27
Tidpunkt för registreringen, månad<br />
3. Trafikskador registrerade i Vania, akutmottagningen<br />
Karlstad 2002<br />
Den egna registreringen, i akutmottagningens patientadministrativa system<br />
(Vania), har används som kvalitetskontroll, gäller akutmottagningen<br />
i Karlstad.<br />
Följande data har registrerats: trafikanttyp, kön, ålder, inlagda, ej inlagda.<br />
Underlaget i nedanstående diagram utgörs av antalet inskrivna trafikskadade<br />
patienter i Karlstad akutmottagnings patientadministrativa system,<br />
Vania. Dessa data visar fler skadade än de som registrerats i <strong>STRADA</strong><br />
(d.v.s de patienter som fyllt i den frivilliga <strong>STRADA</strong>-blanketten). Dessa<br />
data har i första hand används som underlag vid bortfallskontroll i kvalitetsuppföljningen<br />
vid registreringen av trafikskadorna under 2002.<br />
28
Trafikskador, totalt / Kön / sluten- och öppenvård<br />
Trafikanttyp fördelade på kön och antal inlagda i<br />
respektive grupp<br />
29
Bortfallskontroll / kvalitetsuppföljning<br />
Procentsatser över 100 procent innebär att den trafikskadade patienten<br />
inte blivit inskriven enligt instruktionen i Vania (v0 – v8) men att en blankett<br />
ändå har delats ut så att patienten registrerats i <strong>STRADA</strong>.<br />
Trafikskadade barn och ungdomar 0 till och med 17 år<br />
En särskild sammanställning av data från centralsjukhuset i Karlstads eget<br />
patientadminastrativa system (Vania) för barn och ungdomar födda 1985<br />
till 2002, redovisas nedan.<br />
30
Trafikskadade 0 till och med 17 år, fördelat på kön, ålder<br />
och antal inlagda<br />
Trafikskadade 0 till och med 17 år, fördelat på kön och<br />
trafikanttyp<br />
31
Inlagda respektive ej inlagda fördelade på trafikanttyp<br />
32
Sammanfattande kommentar<br />
I framtiden måste analysverktyget i <strong>STRADA</strong> också tillgodose sjukvårdens<br />
intressen, dels för att sjukvården ska få en direkt nytta av sina egna data<br />
och dels för att sjukvården ska vara intresserad av att delta i <strong>STRADA</strong><br />
i nuvarande form. Utveckling av användarvänliga program och fortsatt<br />
samarbete mellan parterna är nödvändigt för att förbättra samhällsnyttan<br />
av trafikskaderegistreringen.<br />
För sjukvården är det viktigt att enkelt kunna ta fram aktuella data, detta<br />
ger en förbättrad kontroll på patientströmmar och kan ge en fingervisning<br />
om hur resurser ska fördelas.<br />
I det förebyggande folkhälsoarbetet är tillgång till detaljerade data<br />
absolut nödvändigt. För sjukvårdens behov bör förutbestämda mallar<br />
formas som innehåller data som omedelbart kan ge en överblick av skadepanoramat<br />
för de trafikskadade För att tidigt upptäcka nya skadetrender<br />
och nya typer av skador är det viktigt att kunna ta ut data när som helst och<br />
inte behöva vänta på en årlig analys. Att ha tillgång till aktuella data gör att<br />
skadetrender, särskilt skadedrabbade platser eller att olika grupper av skadade<br />
tidigt kan upptäckas och preventiva åtgärder kan snabbt sättas in.<br />
33
Framtida skaderegistrering i<br />
<strong>Värmland</strong><br />
På sikt så har införandet av en trafikskaderegistrering lagt grunden för<br />
en skaderegistrering av alla personskador som inkommer till akutmottagningarna<br />
i länet. Trafikskadorna skall givetvis fortsätta att registreras men<br />
det är det viktigt att få en fullständig kartläggning av olycksfallsskadorna<br />
i <strong>Värmland</strong>, för att få tillstånd ett fullständigt och effektivt skadeförebyggande<br />
arbete.<br />
Det krävs politisk enighet och stöd för frågan. Det krävs en organisation<br />
för samordning och samverkan av det skadepreventiva arbetet i länet<br />
och kompetens för analys av data, metodutveckling och kunskap i hur data<br />
från registreringen ska spridas, för att effektivt och verkningsfullt kunna<br />
minska olycksfallsskadorna i länet.<br />
En handlingsplan med konkreta mål skall upprättas. Skapa en organisation<br />
av tvärsektoriellt sammansatta partners där olika skadepreventiva<br />
åtgärdsprogram tas fram. En kontinuerlig uppföljning och utvärdering av<br />
insatserna är viktig, återföring av resultat och erfarenheter till alla inblandade<br />
likaså. Resurser måste tillföras både lokalt och centralt för att lyckas.<br />
Allt skadeförebyggande arbete bygger på uthållighet och långsiktighet<br />
där ansvaret för respektive skadeområde ska fördelas på alla de aktörer i<br />
samhället som äger problemet, detta för att minska sårbarheten i systemet.<br />
Forskning visar att skadeförebyggande arbete ger snabb effekt och är<br />
mycket kostnadseffektivt, investerade pengar återfås inom en relativt kort<br />
tidsperiod.<br />
Inom en treårsperiod är det fullt möjligt att få tillstånd en effektiv skaderegistrering<br />
med ett slagkraftigt skadeförebyggande arbete som innebär<br />
en minskning av de personskador som inträffar i <strong>Värmland</strong>.<br />
34
Tack<br />
Ett stort tack till ALL inblandad personal på sjukhusen i Arvika, Karlstad<br />
och Torsby (ingen nämnd ingen glömd) för Ert fantastiska engagemang<br />
som bidragit till ett mycket gott resultat.<br />
Den trafikskaderegistrering som nu pågår och där Ni är nyckelpersoner<br />
kommer att på olika sätt bidra till att personskadorna i trafiken i <strong>Värmland</strong><br />
minskar.<br />
35
Bilaga 1<br />
36
Bilaga 2a<br />
37
Bilaga 2b<br />
38
Kaj Sundström är legitimerad sjuksköterska inom hälso- och sjukvård för barn och ungdom och<br />
har en magisterexamen i folkhälsovetenskap vid Karolinska Institutet. Efter mer än 20 års arbete<br />
med neonatal intensivvård på Centralsjukhuset i Karlstad arbetar han nu med skadepreventiva<br />
folkhälsofrågor. Dels som utredningssekreterare i Barnsäkerhetsdelegationen under Socialdepartementet,<br />
dels som universitetsadjunkt med undervisning i folkhälsovetenskap på Institutionen<br />
för hälsa och vård på Karlstads universitet och med skaderegistrering inom enheten för Forskning<br />
och folkhälsa, <strong>Landstinget</strong> i <strong>Värmland</strong>.<br />
<strong>STRADA</strong><br />
Rapporten Registrering av personskador i trafiken beskriver införandet av en trafikskaderegistrering<br />
på akutmottagningarna i Arvika, Karlstad och Torsby, <strong>Landstinget</strong> i <strong>Värmland</strong>.<br />
Skaderegistreringen har utförts i <strong>STRADA</strong> (Vägverkets nationella system för registrering<br />
av personskador i trafiken) i samarbete med Vägverket Väst, Göteborg.<br />
Rapporten presenterar och kommenterar registrerade data på trafikskadade patienter<br />
som sökt vård på de tre akutmottagningarna i länet år 2002.