Mångnatur Friluftsliv och natursyn i det ... - Naturvårdsverket
Mångnatur Friluftsliv och natursyn i det ... - Naturvårdsverket
Mångnatur Friluftsliv och natursyn i det ... - Naturvårdsverket
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
skyddsorganisationer <strong>och</strong> föreningar, kommunala<br />
miljöförvaltningar med flera, som har<br />
velat utvärdera sina egna lokala satsningar <strong>och</strong><br />
projekt. Däremot saknas <strong>det</strong> en samlad översikt<br />
inom <strong>det</strong> aktuella områ<strong>det</strong> som kan ge oss<br />
en helhetsbild av vilka modeller, metoder <strong>och</strong><br />
analysverktyg som är framgångsrika inte bara<br />
utifrån en lokal kontext, utan som även skulle<br />
kunna fungera på ett regionalt, nationellt eller<br />
internationellt plan. Det finns dock viss forskning<br />
genomförd inom <strong>det</strong> aktuella områ<strong>det</strong>,<br />
särskilt inom friluftslivsforskningen, som bland<br />
annat har uppmärksammat faktorerna etnicitet<br />
<strong>och</strong> genus. Studier genomförda i bland annat<br />
usa <strong>och</strong> Kanada visar att minoritetsgrupper i<br />
mindre utsträckning än majoritetsbefolkningen<br />
deltar i friluftslivsaktiviteter.<br />
De svenska forskarna Emmelin, Fredman<br />
<strong>och</strong> Sandell (2005) redogör för tre olika teorier<br />
som kan förklara skillnader i rekreationsvanor<br />
utifrån människors etniska <strong>och</strong> kulturella bakgrund.<br />
Enligt marginalitetsteorin kan minoritetsgrupper<br />
uppleva ekonomiska nackdelar genom<br />
diskriminering vilket kan innebära att <strong>det</strong> kan<br />
vara svårare att delta i aktiviteter som kräver<br />
inköp av utrustning (till exempel skidåkning,<br />
cykling, fiske). En annan teori är den så kallade<br />
etnicitetsteorin där skillnader i rekreationsvanor<br />
kan bero på olika subkulturella värderingar. En<br />
tredje teori är att minoritetsgrupper upplever<br />
personell eller institutionell diskriminering som kan<br />
hindra deras deltagande i friluftsaktiviteter.<br />
När <strong>det</strong> gäller genus <strong>och</strong> deltagande i friluftsaktiviteter<br />
visar forskningen på ett svagt sam-<br />
94<br />
band. Enligt Manning (1999) är de skillnader<br />
som finns mellan könen framför allt kopplade<br />
till aktiviteter som traditionellt har förknippats<br />
med maskulinitet exempelvis jakt, fiske <strong>och</strong><br />
vildmarksliv. Emmelin, Fredman <strong>och</strong> Sandell<br />
(2005) redogör också för tre typer av hinder för<br />
deltagande i friluftslivet som forskningen har<br />
identifierat som centrala; intra-personella, interpersonella<br />
samt strukturella. Med intra-personella<br />
hinder avses psykologiska tillstånd som till exempel<br />
hälsa, stress, oro, självbild, attityder <strong>och</strong><br />
upplevd erfarenhet. Med inter-personella hinder<br />
avses människors sociala kontakter, familj, släktingar,<br />
vänner <strong>och</strong> bekanta medan strukturella<br />
hinder handlar om hur mycket tid man har att<br />
avsätta för olika aktiviteter, fysisk tillgänglighet<br />
samt ekonomiska resurser att satsa på friluftsaktiviteter.<br />
Deltagan<strong>det</strong> i en friluftsaktivitet är<br />
alltså, enligt teorin, ett resultat av att man har<br />
lyckats övervinna de tre ovanstående hindren.<br />
Etnicitet, genus <strong>och</strong> ålder kopplade till deltagande<br />
i natur- <strong>och</strong> friluftsaktiviteter återfinns<br />
även i ett antal studentuppsatser <strong>och</strong> examensarbeten<br />
på svenska universitet <strong>och</strong> högskolor.<br />
Lovisa Blomqvist visar i sitt examensarbete<br />
från Sveriges Lantbruksuniversitet (slu) i Alnarp<br />
Invandrare i tätortsnära natur – Kvalitativa<br />
intervjuer angående <strong>natursyn</strong> <strong>och</strong> nyttjande samt förslag<br />
till åtgärder (2003) att synen på den svenska<br />
naturen hos utrikes födda genomgående är<br />
positiv <strong>och</strong> att många värdesätter möjligheten<br />
att kunna nyttja naturen på olika sätt. Många<br />
uppgav hälsoaspekten som en av de viktigaste