Mångnatur Friluftsliv och natursyn i det ... - Naturvårdsverket
Mångnatur Friluftsliv och natursyn i det ... - Naturvårdsverket
Mångnatur Friluftsliv och natursyn i det ... - Naturvårdsverket
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
kationssystem som Carl von Linné skapade på<br />
1700-talet. Ett system som går ut på att på att<br />
ge två namn till alla levande varelser <strong>och</strong> där till<br />
exempel människan får heta Homo Sapiens.<br />
Men för kulturforskarna<br />
gäller inte frågan om vilket<br />
system som är <strong>det</strong> rätta, om <strong>det</strong><br />
så vore <strong>det</strong> på genetiska koder<br />
uppbyggda Polimerase Chain<br />
Reaction. I stället innebär <strong>det</strong><br />
konstruktivistiska perspektivet<br />
ett intresse för hur de mentala<br />
kategorierna <strong>och</strong> taxonomierna<br />
skapas i mötet med den värld som finns runt<br />
omkring oss <strong>och</strong> då inte minst med beaktande av<br />
den kulturella mångfald som vi kan konstatera<br />
finns i dag. Det vore förstås frestande att tänka<br />
sig möjligheten att vi med hjälp av ett enda system<br />
skulle kunna klassificera <strong>och</strong> förstå hela<br />
världen.<br />
För kulturforskare har begreppet etnobiologi<br />
framförallt två fördelar. Med förleden ”etno”<br />
markerar man ett mer neutralt <strong>och</strong> hanterbart<br />
perspektiv än med <strong>det</strong> oftast tidigare använda<br />
begreppet ”folklig”, en term som är allt för belastad<br />
med en värderande <strong>och</strong> hierarkiserande<br />
betydelse. Med ett uttryck som ”folkliga föreställningar”<br />
har man ofta betraktat dessa som<br />
irrationella <strong>och</strong> ologiska, ibland till <strong>och</strong> med <strong>det</strong><br />
vidskepliga, <strong>och</strong> ställt <strong>det</strong> mot <strong>det</strong> vetenskapliga,<br />
moderna <strong>och</strong> logiska. Ett förhållningssätt<br />
som Lévi-Strauss i La pensée sauvage (1962)<br />
påpekat är orimligt. De tankemodeller som<br />
89<br />
Som kulturforskare måste vi<br />
utgå från att även de vetenskapliga<br />
modellerna av naturen<br />
är etnobiologiska, <strong>det</strong> vill<br />
säga kulturella <strong>och</strong> historiska<br />
konstruktioner.<br />
vi gärna föreställer oss vara av en enklare <strong>och</strong><br />
”primitivare” logik visar sig vara minst lika sofistikerade<br />
som de västerländska vetenskapliga<br />
modellerna. Antropologen R.B. Fox noterade<br />
att ett pygméfolk på Filippi-<br />
nerna kunde namnge minst 450<br />
växtsorter, 75 fågelarter <strong>och</strong><br />
mycket annat i deras omgivning.<br />
Det finns helt enkelt inte<br />
någon fundamental skillnad i<br />
sättet att tänka betonar Lévi-<br />
Strauss. Uppfattningen om att<br />
<strong>det</strong> finns modeller som är enklare<br />
än andra hänger ihop med föreställningen<br />
om ”primitiva folkslag” <strong>och</strong> deras sätt att tänka,<br />
en seglivad föreställning som framträdde i evolutionismens<br />
fotspår.<br />
Med begreppet folklig riskerar vi också att på<br />
samma sätt betrakta de vardagliga tankemönstren<br />
som finns i dag, som ofullständiga <strong>och</strong> rudimentära.<br />
Som kulturforskare måste vi utgå från<br />
att även de vetenskapliga modellerna av naturen<br />
är etnobiologiska, <strong>det</strong> vill säga kulturella <strong>och</strong><br />
historiska konstruktioner. Skillnaden är egentligen<br />
bara den att vetenskapens modeller utgår<br />
från en annan position inom <strong>det</strong> regelverk som<br />
styr olika framställningar <strong>och</strong> åtnjuter därmed<br />
ett tolkningsföreträde som inte de vardagliga<br />
modellerna har (Foucault 1971).<br />
En annan fara med ett begrepp som folkligt<br />
är också att <strong>det</strong> uppfattas som betecknande<br />
något som är genuint <strong>och</strong> autentiskt. Som om<br />
så kallade vanliga människor skulle vara mer<br />
öppenhjärtiga <strong>och</strong> genomskinliga. Även <strong>det</strong> är