Mångnatur Friluftsliv och natursyn i det ... - Naturvårdsverket
Mångnatur Friluftsliv och natursyn i det ... - Naturvårdsverket
Mångnatur Friluftsliv och natursyn i det ... - Naturvårdsverket
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
NATUREN SOM MÖTESPLATS<br />
Inger Pedersen, mångkulturkonsulent/etnolog<br />
Aila Peterson, intendent/humanekolog, Malmö museer<br />
Tillgång till natur för hälsa, rekreation <strong>och</strong> välbefinnande<br />
är en demokratisk rättighet. I Skåne,<br />
liksom i många andra delar av Sverige, minskar<br />
den mark som allemansrätten tillåter oss att<br />
vistas i. Det sker till exempel genom vägbyggen,<br />
ökad bebyggelse <strong>och</strong> uppodling av mark. I <strong>det</strong>ta<br />
sammanhang <strong>och</strong> mot bakgrund av att fler <strong>och</strong><br />
fler bor i städer kommer den tätortsnära naturen<br />
att spela en allt viktigare roll.<br />
I många av de nya lokala ”grönplanerna” <strong>och</strong><br />
miljöprogrammen lyfts vär<strong>det</strong> av stadens natur<br />
fram. Hur får gemene man del av informationen<br />
om <strong>det</strong>ta <strong>och</strong> hur kan man skapa ett engagemang<br />
för den natur som man bor i? Många<br />
naturvårdare <strong>och</strong> planerare har en gedigen kunskap,<br />
som tyvärr inte kommer alla till del i den<br />
utsträckning som man kan önska. Det kan gälla<br />
sophantering, luftkvalité, källsortering, resursförbrukning,<br />
framtida naturvård, stadsplanering<br />
<strong>och</strong> kunskap om djur- <strong>och</strong> växtliv i staden.<br />
Men är folk egentligen intresserade? Här tycks<br />
60<br />
finnas ett glapp ut till medborgaren; <strong>det</strong> räcker<br />
inte enbart med information i form av broschyrer<br />
för att nå ut.<br />
I Malmö är en tredjedel av invånarna av ett<br />
annat etniskt ursprung än svenskt. Här finns<br />
stora grupper av människor som planerare, naturvårdare,<br />
beslutsfattare <strong>och</strong> informatörer inte<br />
för tillräcklig dialog med. Man vet inte vad de<br />
tycker eller vilka erfarenheter <strong>och</strong> kunskaper de<br />
har när <strong>det</strong> gäller natur- <strong>och</strong> miljöfrågor.<br />
Vi som författat denna artikel arbetar på museum.<br />
Hur ska ett museum fungera i ett samhälle<br />
där en stor del av befolkningen inte delar <strong>det</strong><br />
traditionellt svenska kulturarvet? I kulturarvsbegreppet<br />
ryms också människans kunskap om<br />
naturen. Begreppet ”<strong>det</strong> gröna folkhemmet”<br />
tycks vara något svenskt. ”Kärleken till naturen<br />
är djupt rotad hos vårt folk” skriver till exempel<br />
Gustav Sundbärg i Det svenska folklynnet (1911).<br />
Men uttrycket ”vårt folk” har i dag en långt mer