Rapport - Kungliga Tekniska högskolan
Rapport - Kungliga Tekniska högskolan
Rapport - Kungliga Tekniska högskolan
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Lanseringen av HDTV<br />
Varför går det så långsamt?<br />
M I K A E L P O M M E R T<br />
Examensarbete<br />
Stockholm, Sverige 2007
Lanseringen av HDTV<br />
Varför går det så långsamt?<br />
M I K A E L P O M M E R T<br />
Examensarbete i publiceringsteknik om 20 poäng<br />
vid Programmet för maskinteknik<br />
<strong>Kungliga</strong> <strong>Tekniska</strong> Högskolan år 2007<br />
Handledare på CSC var Arild Jägerskogh<br />
Examinator var Marko Turpeinen<br />
TRITA-CSC-E 2007:091<br />
ISRN-KTH/CSC/E--07/091--SE<br />
ISSN-1653-5715<br />
<strong>Kungliga</strong> tekniska <strong>högskolan</strong><br />
Skolan för datavetenskap och kommunikation<br />
KTH CSC<br />
100 44 Stockholm<br />
URL: www.csc.kth.se
Sammanfattning<br />
Lanseringen av HDTV – Varför går det så långsamt?<br />
När nya tekniker introduceras tar det ett tag innan majoriteten av konsumenterna har<br />
investerat i den apparatur som behövs och använder den. I fallet med lanseringen av HDTV i<br />
Sverige så har det stora genombrottet inte kommit ännu. Uppsatsen analyserar och kartlägger<br />
beteenden hos konsumenter, programbolag och hårdvarutillverkare för att försöka besvara<br />
frågan varför lanseringen av HDTV i Sverige går så långsamt.<br />
Konsumenterna anses vara väl förberedda för HDTV då 90% av de ”platt TV” som säljs<br />
under 2007 beräknas klara av HDTV-sändningar. För konsumenternas del är det också enkelt<br />
att använda apparatur som stöder HDTV då de kopplas samman med en sladd, gränssnittet<br />
kallas HDMI. När det gäller konsumentens tittarbeteende på HDTV-kanaler så har Sony gjort<br />
en omfattande undersökning i USA. Man kom fram till att tittaren börjar med att leta igenom<br />
HDTV-kanalerna för att se om favoritprogrammet visas där. Sänds inte programmet i HDTV<br />
byter man över till TV-kanalerna som visas i standardupplösning och fortsätter att leta.<br />
Programbolagen har svårigheter med att få tag på filmer, serier och produktioner som är<br />
producerade i HDTV. För att lösa bristen på material går mycket av materialet i repris samt att<br />
tredjepartskanaler (t.ex. The Discovery Channel) inkluderas i programutbudet. För att<br />
konsumenterna ska kunna se på HDTV behöver programbolagen förse dem med digital- och<br />
satellitboxar som klarar av att ta emot HDTV-sändningar.<br />
Det finns ett brett utbud av HDTV-utrustning såsom kameror och videoservrar för broadcast-<br />
industrin. Priset på utrustningen är hög vilket medför stora investeringskostnader för dem som<br />
väljer att producera i HDTV. Däremot finns det mycket broadcastteknik för vanliga TVsändningar<br />
att tillgå på andrahandsmarknaden då allt fler väljer att investera i HDTVutrustning.<br />
Tekniken och viljan att sända HDTV finns, ändå har inte HDTV slagit igenom i Sverige. För<br />
att majoriteten av de svenska konsumenterna ska börja använda HDTV behöver de program<br />
med höga tittarsiffror produceras i HDTV. Dessa program är t.ex. Melodifestivalen, På Spåret<br />
och stora sport evenemang.
Abstract<br />
The launch of HDTV – Why does it go so slow?<br />
All new technologies that are being commercialised have inertia in the deployment, especially<br />
HDTV in Sweden. While HDTV is beginning to be widely used in other countries is Sweden<br />
still waiting for the big breakthrough. This Master Thesis will map and look into behaviours<br />
of consumers, hardware manufacturers and TV Broadcasters approach on HDTV in Sweden.<br />
The consumers seems to be well prepared for HDTV since 90% off all flat screen TVs that are<br />
estimated to be sold during 2007 will be able to handle a HDTV signal. To connect different<br />
HDTV components with each other will the HDMI standard be used, one cable handles the<br />
signals. Sony carried out an investigation last year in USA to look into the viewer habits of<br />
people with access to HDTV. It became clear that the viewers want to see their favourite TV<br />
show in HDTV. The behaviour was that they first went through the HDTV channels to look<br />
for their favourite TV show. If it was not available in HDTV they switched over to the<br />
standard definition channels to continue the search.<br />
TV broadcasters in Sweden have difficulties to find movies, series and productions that are<br />
produced in HDTV. To fill the schedules are re-runs a solution but also channels produced by<br />
a third part (The Discovery Channel for example) are included in the channel platforms. The<br />
consumer must have a satellite- or digital terrestrial television box to be able to receive HDTV<br />
transmissions. The TV broadcasters procure the boxes which are available on the TV market.<br />
There is a wide variety of HDTV broadcast equipment such as cameras and video servers.<br />
The price of the HDTV equipment is high but broadcasters are forced to pay the price to<br />
invest in the new equipment. The majority of the used broadcast equipment suited for<br />
standard definition is now for sale, and you can get a lot of used equipment for a good price.<br />
There is a big will of broadcasting HDTV in Sweden, and the technology is available. Even<br />
though that the big break through has not come yet is it hard to understand why HDTV is not<br />
more used by the consumers than it is today. Looking at other HDTV markets is the highest<br />
rated content the key driver of HDTV. If we would apply that assumption on the Swedish<br />
market must TV shows like Melodifestvalen, På spåret and big soccer events be produced in<br />
HDTV.
Förord<br />
Ett stort tack till alla som varit delaktiga i denna uppsats och bistått med information och<br />
erfarenheter inom HDTV. Jag vill även tacka Arild Jägerskogh som varit min handledare på<br />
KTH och kommit med bra synpunkter.<br />
Stockholm, April 2007<br />
Mikael Pommert
Innehållsförteckning<br />
1. Inledning ............................................................................................................................................................ 1<br />
1.1 Bakgrund.............................................................................................................................................. 1<br />
1.2 Syfte ............................................................................................................................................................. 2<br />
1.3 Begränsningar............................................................................................................................................... 2<br />
1.4 Metod ........................................................................................................................................................... 2<br />
1.5 Tillvägagångssätt.......................................................................................................................................... 3<br />
1.4.1 Förstudie............................................................................................................................................... 3<br />
1.4.2 Litteratur............................................................................................................................................... 3<br />
1.4.3 HDTV-forum........................................................................................................................................ 3<br />
2. Teori ................................................................................................................................................................... 3<br />
2.1 Teknologi ..................................................................................................................................................... 4<br />
2.2 Evolutionen av HDTV.................................................................................................................................. 4<br />
2.3 Vem bär ansvaret för framfarten av HDTV?................................................................................................ 4<br />
2.3.1 Konsumenterna..................................................................................................................................... 4<br />
2.3.1 Programdistributörer............................................................................................................................. 4<br />
3. Allmänt om HDTV-tekniken............................................................................................................................ 5<br />
3.1 Beteckning.................................................................................................................................................... 5<br />
3.3 Definition av HDTV..................................................................................................................................... 5<br />
3.3.1 Interlaced- och progressive scan........................................................................................................... 5<br />
3.3.2 720p...................................................................................................................................................... 6<br />
3.3.3 1080i..................................................................................................................................................... 6<br />
3.3.4 HD ready .............................................................................................................................................. 6<br />
3.4 Kodning av HDTV-signalen ........................................................................................................................ 7<br />
3.4.1 MPEG4................................................................................................................................................. 7<br />
3.4.2 DVB...................................................................................................................................................... 8<br />
4. HDTVs utveckling hos konsumenterna........................................................................................................... 8<br />
4.1 Konsumenterna............................................................................................................................................. 9<br />
4.1.1 TV försäljning i Sverige 2005 - 2008 ................................................................................................... 9<br />
4.1.2 Typspecifik försäljning av TV i Sverige 2004 - 2006 ........................................................................ 10<br />
4.1.3 Platt TV försäljningen i Sverige 2004 - 2006 ..................................................................................... 10<br />
Diagram 3 ............................................................................................................................................................ 11<br />
4.1.4 Storleksfördelningen av platt-TV försäljningen ................................................................................. 11<br />
4.1.5 Genomsnittligt konsumentpris för TV apparater 2003 – 2006 ........................................................... 12<br />
4.1.6 Antalet sålda HDTV-boxar................................................................................................................. 13<br />
4.2 HD-DVD och Blu-ray ................................................................................................................................ 13<br />
5. HDTVs utveckling hos hårdvaruleverantörerna.......................................................................................... 14<br />
5.1 Broadcastmässor......................................................................................................................................... 14<br />
5.2 Play out....................................................................................................................................................... 15<br />
5.2.1 Kostnad för HDTV-Play out............................................................................................................... 15<br />
5.3 Studio broadcast ......................................................................................................................................... 16<br />
5.3.1 Kostnad för HDTV studio broadcast .................................................................................................. 16<br />
5.4 ENG HD produktion .................................................................................................................................. 16<br />
5.4.1 Kostnad för HD ENG kamera............................................................................................................. 16<br />
5.5 HD OB produktion ..................................................................................................................................... 17<br />
6. HDTVs utveckling hos programdistributörerna.......................................................................................... 17<br />
6.1 Tillgängligt HDTV-material....................................................................................................................... 17<br />
6.1.2 Tredjepartskanal ................................................................................................................................. 18<br />
6.1.3 HD material från filmbolagen............................................................................................................. 19<br />
6.2 Programdistributörer som erbjuder HDTV................................................................................................. 19<br />
7. Analys av HDTVs framfart............................................................................................................................ 19<br />
7.1 Konsumenternas beteenden........................................................................................................................ 20<br />
7.2 Programdistributörernas beteenden............................................................................................................ 20<br />
7.3 Hårdvarutillverkarnas beteenden................................................................................................................ 21<br />
7.4 Kvalitetsjämförelser i HD .......................................................................................................................... 22<br />
8. Slutsats ............................................................................................................................................................. 22<br />
9. Referenser........................................................................................................................................................ 24<br />
10. Bilageförteckning .......................................................................................................................................... 26
1. Inledning<br />
Ett ämne som det just nu talas väldigt mycket om inom TV branschen är HDTV, High<br />
Definition Television. Många iakttagare trodde att HDTV-sändningarna av fotbolls VM<br />
sommaren 2006 skulle bli genombrottet för HDTV i Sverige men så blev inte fallet. Det finns<br />
ett slags tröghet i lanseringen av HDTV, som beror på många olika faktorer bland<br />
konsumenter, programdistributörer och hårdvaruleverantörerna av broadcastutrustning. Denna<br />
synergi gör utvecklingen komplex och svåranalyserad.<br />
Det är dock inte första gången som TV branschen genomgår teknikförändringar. Det sker<br />
kontinuerligt. Några av de föregående stora förändringarna, är övergången från svartvit till<br />
färg TV, från mono till stereosändningar och formatkriget mellan VHS och Betamax. När det<br />
gäller övergången till HDTV finns även en diskussion om vilket HDTV-format som är bäst<br />
lämpat. Dock har vi inte kommit dit ännu utan står fortfarande och väntar på genombrottet för<br />
HDTV i Sverige.<br />
För att förstå denna uppsats måste man ha klart för sig att det är en påtaglig skillnad mellan<br />
broadcast och konsumentutrustning. Arbetsflödet inom programbolag som till exempel<br />
Viasat, Canal+ och Sveriges Television kräver att man bibehåller en hög teknisk standard<br />
genom hela arbetsflödet, både gällande kvalitet och hållbarhet. Som regel används också<br />
format som inte används i vanliga konsumentprodukter. Ett sådant exempel är Digital<br />
Betacam formatet (även kallad DigiBeta) som idag är en standard inom TV branschen vid<br />
bandhantering. En kassett kostar 285 kr ex moms och en Digibeta bandspelare 450 000 kr<br />
(se bild i bilaga 1). För en konsument kan denna kostnad verka löjeväckande då denne jämför<br />
kostanden med en vanlig konsumentvideobandspelare som på sin höjd kostar ett par<br />
tusenlappar. Generellt kan man säga att konsumentprodukter införskaffas och används av TV<br />
tittaren medan aktörer inom TV branschen använder broadcastprodukter som är betydligt<br />
dyrare. För broadcastaktörerna innebär övergången till HDTV en enorm kostnad då praktiskt<br />
taget ingen befintlig teknik är HDTV-kompatibel och därför måste bytas ut. Detta har skapat<br />
en klyfta mellan Sveriges Television och de kommersiellt finansierade TV-bolagen där<br />
meningsskiljaktigheter om de kostnader som uppstår i samband med nyinvesteringar i HDTV-<br />
utrustning.<br />
En aspekt man måste ha i åtanke vad gäller lansering av nya tekniker är att kostnader uppstår<br />
för både aktörerna och konsumenterna i TV branschen. Det mest påtagliga exemplet för<br />
konsumenterna är att de måste skaffa en platt-TV som ”stöder” HDTV-formatet. För den icke<br />
insatta konsumenten ter sig utbudet av platta skärmar enormt. Framförallt står valet mellan<br />
LCD och plasmaskärm. Kampen hos TV-tillverkarna om konsumenterna är beständig, de<br />
olika varumärkena försöker övertyga dem om att just deras produkter har bättre bildkvalitet än<br />
konkurrenternas. Hur kan de påstå detta om det ännu inte finns mer än en logga och definition<br />
av HDTV? Senare i uppsatsen kommer denna problematik att belysas.<br />
1.1 Bakgrund<br />
Viasat har under en längre tid bedrivit utveckling av HDTV inför lanseringen på den egna<br />
plattformen. Lanseringsdatum är i skrivande stund inte officiellt, men det kommer att ske<br />
inom kort. Både som programbolag och distributör är Viasat en av de aktörer på den nord-<br />
europeiska marknaden som driver HDTV-tekniken framåt.<br />
1
En frågeställning som inte enbart Viasat utan även många andra distributions- och<br />
produktionsbolag söker svaret på, är varför tar så lång tid för marknaden att anpassa sig till<br />
HDTV. Då HDTV påverkar alla led i sändningskedjan, även slutkonsumenten som i detta fall<br />
är TV-tittaren, är det många beslutsprocesser och investeringar som behövs göras. Genom att<br />
analysera konsumenterna, programdistributörerna och hårdvarutillverkarnas beteenden går det<br />
förhoppningsvis att kartlägga de beteenden som förhalar utvecklingen av HDTV.<br />
Då frågeställningen inför denna uppsats är ganska komplex, förväntar jag mig inte att finna ett<br />
konkret svar utan mera en indikation om vilka faktorer som påverkar utvecklingen. Som alltid<br />
när det gäller teknik är denna uppsats väldigt tidsbunden, det vill säga utvecklingen är<br />
beroende av den befintliga tekniken. Denna uppsats är anpassad efter den teknik som finns<br />
tillgänglig idag med fokus på januari - april 2007.<br />
1.2 Syfte<br />
När nya tekniker introduceras tar det en viss tid innan konsumenterna tar åt sig den och<br />
skaffar den apparatur som krävs. I fallet HDTV är det tre aktörer som måste göra stora<br />
investeringar i apparatur som är HDTV-anpassad. Dessa är konsumenter, programdistributörer<br />
samt hårdvaruleverantörer av broadcastutrustning.<br />
Syftet med denna uppsats är att försöka reda ut de trögheter som finns i samband med HDTV-<br />
lanseringen hos dessa aktörer. Efter att ha granskat varje aktör, går det kanske att få fram ett<br />
övergripande orsakssamband till trögheten.<br />
1.3 Begränsningar<br />
Denna uppsats är avgränsad till marknad och beteenden i Sverige. Produktionsbolag och<br />
andra företag inom filmproduktion innefattas inte i denna uppsats.<br />
1.4 Metod<br />
För att få fram relevant underlag och information till denna uppsats har jag använt följande<br />
tillvägagångssätt:<br />
• Artiklar ur tidskrifterna Broadcast Engineering, IBE och Cablite & Satellite.<br />
• Studieresa till IBC September 2005.<br />
• Läst böckerna High Definition TV – The essential guide for TV Professionals,<br />
Broadcast Engineer’s Reference Book, The Basics of Camera Technology och Större<br />
än TV.<br />
• Artiklar på Internet.<br />
• Erfarenheter från eget produktionsbolag som jag startade 2002 .<br />
Mitt intresse för HDTV har varit väldigt stort och jag har alltid försökt att få tag på den<br />
senaste informationen om vad som händer i HDTV-branschen. Jag började därför<br />
prenumerera på ovannämnda tidsskrifter för ungefär 4 år sedan. Svagheten med att läsa<br />
tidsskrifter om HDTV ämnade för branschfolk är att fokus ligger på produkterna och inte så<br />
2
mycket på utvecklingen av HDTV. För att få en bättre förståelse för HDTV läste jag även<br />
ovannämnda böcker för att få en fördjupad teknisk kunskap om HDTV.<br />
Svagheten med denna uppsats är att det mesta av statistiken är baserad på fakta från olika<br />
branschforum. Detta gör den svår att kontrollera men ändå så pass tillförlitlig att många av<br />
HD-aktörerna på den svenska marknaden accepterar den. Validiteten kan således ändå anses<br />
vara god då olika oberoende artiklar publicerade i olika tidsskrifter stöder de utfall och siffror<br />
som insamlad statistik presenterar.<br />
1.5 Tillvägagångssätt<br />
1.4.1 Förstudie<br />
För att få en förståelse för HDTV-marknaden i Sverige har jag deltagit vid flera seminarier<br />
som satellitoperatören Sirius har anordnat. Vid samtliga tillfällen var det Benny Norling, vice<br />
VD och ansvarig för affärsutveckling på SES Sirius, som var huvudtalare. Han är mycket<br />
kunnig inom ämnet HDTV, men man ska ha i åtanke att han hela tiden talar för Sirius sak och<br />
framhäver dem i alla argumentationer. Detta är dock inte så konstigt med tanke på att han vill<br />
få Sirius att framstå som marknadsledande.<br />
1.4.2 Litteratur<br />
Författarna till den litteratur jag läst, var både av amerikansk, engelsk och svenskt ursprung.<br />
Sättet att skriva på skiljer sig mellan svenska och utländska författare där sistnämnda svävar<br />
ut betydligt mer i sina förklaringar än vad svenskar gör. Boken High Definition TV – The<br />
essential guide for TV Professionals anser jag var den mest lärorika där läsaren fick en<br />
förståelse för bakgrunden till många av dagens problem och utmaningar med HDTV.<br />
1.4.3 HDTV-forum<br />
HDTV-forum är en sektion inom DigitalForum som är en oberoende branschorganisation 1 . I<br />
detta forum sitter representanter från majoriteten av de företag som arbetar med HDTV. Det<br />
behöver inte specifikt vara hårdvarutillverkare av HDTV-produkter. Även programbolag och<br />
filmdistributörer finns med.<br />
Syftet med HDTV-forum är att föra en dialog mellan aktörerna för att kunna enas om en<br />
standard, trots rådande konkurrens. Om inte samtliga bolag i HDTV-branschen kan enas om<br />
en standard kommer konsumenterna att bli förvirrade. Skräckscenariot är att de inte köper<br />
HDTV-produkter. Exempel på ett format som markanden har lyckats väl med att<br />
implementera är USB, en logga - en kontakt. Tanken är att HDTV ska ha liknande standard,<br />
HD Ready loggan och HDMI anslutningar. Från detta forum har jag hämtat mycket<br />
information om HDTV på den svenska markanden, även en hel del statistik.<br />
2. Teori<br />
Majoriteten av litteraturen om HDTV förklarar hur tekniken fungerar och alla förbättringar i<br />
bildkvalitet som HDTV medför. Det finns även andra aspekter av HDTV som man bör hålla i<br />
åtanke när man analyserar dess framväxande, dessa presenteras i kommande stycken.<br />
1 www.hdtvforum.org<br />
3
2.1 Teknologi<br />
Tekniken bakom HDTV baserar sig på ett större antal bildpunkter på skärmen än dagens TVsändningar<br />
har. Detta medför en skarpare bild. Mer om detta i avsnitt 3. Frågan är dock om<br />
det finns någon övre gräns för hur en skarp en bild kan vara för att vi ska se en<br />
kvalitetsförbättring? En parallell är samplingsfrekvensen på en CD skiva där branschstandard<br />
idag är 44 kHz 2 . En del anser att en samplingsfrekvens på 48 kHz ger bättre ljud, branschen<br />
har dock nöjt sig med 44 kHz. I fallet med HDTV har Sony redan utvecklat en ny HDTVstandard,<br />
4K 3 , som har fyra gånger skarpare upplösning än HDTV. Kommer branschen att<br />
nöja sig med HDTV eller det bara ett mellansteg till 4K?<br />
2.2 Evolutionen av HDTV<br />
De första okrypterade HDTV-sändningarna i Europa startade första januari 2004 4 av den<br />
belgiska TV-stationen Euro1080 och kanalen hette HD1. För alla early adaptors i Europa var<br />
det nu fullt möjligt att titta på HDTV-sändningar från satelliten Astra om du hade en satellit<br />
TV-mottagare som klarade att ta emot HDTV-signaler. Men HDTV är ingen nyhet då den<br />
statliga japanska TV-stationen Nippon Hoso Kyokai år 1969 för första gången genomförde en<br />
testsändning i HDTV. Det dröjde dock ända fram till 1997 då den största Singaporianska TVstationen<br />
MediaCorp 5 startade sina första HDTV-sändningar via satellit i Asien, iUSA<br />
startade sändningarna året efter. Med detta i åtanke bör man verkligen fundera varför det har<br />
tagit sådan tid för HDTV att få fotfäste i norra Europa.<br />
2.3 Vem bär ansvaret för framfarten av HDTV?<br />
En frågeställning som är relevant är vems ansvar det är att trycka på utvecklingen av HDTV i<br />
Sverige. Av de tre olika aktörerna som belyses i denna uppsats (konsumenter, programdistributörer<br />
och hårdvarutillverkare) så tycks samtliga bära sin del av ansvaret. Men det<br />
faktum att HDTV-sändningar har existerat i över 10 år, borde ha accelererat lanseringen av<br />
HDTV i Europa. Nedan diskuteras i korthet de olika aktörernas ansvar.<br />
2.3.1 Konsumenterna<br />
Som slutanvändare av HDTV kan konsumenterna skynda på utvecklingen genom<br />
påtryckningar mot de andra aktörerna. Om man ser på konsumenternas beteende i Sverige så<br />
har de inte varit särskilt aktiva. Kunskapen om HDTV är liten och intresset har varit svagt.<br />
2.3.1 Programdistributörer<br />
Enligt de stora programdistributörerna i Sverige (ComHem, Canal Digital och Viasat) har<br />
intresset funnits sedan en lång tid tillbaka att sända HDTV. Bristen på HDTV-material har<br />
dock omöjliggjort denna satsning. Majoriteten av innehållet vi tittar på i Sverige är vanligtvis<br />
svenskproducerat eller inköpt från de stora filmbolagen i USA, som under 2004 började<br />
erbjuda titlar i HD i större utsträckning. HDTV-material från Asien har funnits tillgängligt<br />
sedan slutet på 90-talet. Dessvärre är det sällan vi ser filmer och TV-program producerat<br />
därifrån.<br />
2 www.multimedia.skolverket.se/data/object/5330/533055.pdf<br />
3 www.sonybiz.net<br />
4 www.euro1080.tv/<br />
5 www.mediacorp.sg/index.php<br />
4
3. Allmänt om HDTV-tekniken<br />
3.1 Beteckning<br />
HDTV är som sagt en förkortning för High Definition Television. För att förstå denna uppsats<br />
måste läsaren ha en uppfattning om vad detta innebär. Dagens TV-signaler som används och<br />
distribueras är SDTV, Standard Definition Television. Skillnaden mellan formaten är att<br />
HDTV skapar en bild med fem gånger flera bildpunkter än SDTV signalen. Detta gör att<br />
bilden upplevs som väldigt skarp. För att kunna se på HDTV måste man ha en bildvisningskälla<br />
som klarar av högre upplösningar än dagens TV apparater. Till detta används plasma-<br />
och LCD-skärmar, samt projektorer. Det finns även bildrörsskärmar, CRT, som klarar av att<br />
visa HDTV-upplösning men de används endast i broadcastindustrin.<br />
För att göra HDTV-upplevelsen ännu mera effektfull, produceras nästan allt material<br />
uteslutande med 5.1 ljud. Det innebär att ljudet kommer från 5 separata ljudkanaler, samt en<br />
kanal med enbart lågfrekventa ljud för basåtergivning. Detta gör att skillnaden mellan HDTV<br />
och SDTV inte bara blir förbättrad bildkvalitet, utan även en förbättrad helhetsupplevelse.<br />
3.3 Definition av HDTV<br />
3.3.1 Interlaced- och progressive scan<br />
För många nya tekniker saknas det ofta en standard. Det gör att olika aktörer försöker lansera<br />
och främja sina egna system. Så är inte fallet för HDTV, där det finns klara standarder. Det<br />
som främst skiljer de olika standarderna är upplösningen av bilden, dvs. antalet bildpunkter,<br />
men även det sätt som bilden ”målas upp” på skärmen.<br />
Dagens bildrörsskärmar i Europa har en bilduppdateringsfrekvens på 50 Hz men visar 25<br />
bildrutor per sekund. Den hela bildrutan målas upp i två delbilder där först de udda<br />
horisontella linjerna i bilden visas sedan de jämna. Anledningen till denna metod är att vi i<br />
Europa har 50 Hz i vårt<br />
elsystem, vilket då ger<br />
oss 25 hela bildrutor<br />
per sekund med hjälp<br />
av dessa två delbilder.<br />
De sändningssystem<br />
som används i Europa<br />
är baserade på 50 Hz<br />
och kallas för PAL och<br />
SECAM. I USA, Japan<br />
och Korea använder<br />
man ett annat system,<br />
NTSC, med 60 Hz som<br />
bilduppdateringsfrekve<br />
ns. Detta medför att det<br />
Bild 1 Bild 2<br />
Till vänster visas bilden med progressive scan, samma bild till höger fast med<br />
interlaced scan.<br />
visas 30 hela bildrutor per sekund, NTSC-bilden består också av färre linjer.<br />
Ovanstående metod kallas interlaced scan och är det sätt som bilder visas på alla bildrörsskärmar.<br />
En plasma- eller LCD-skärm använder en metod utan linjeindelning som kallas<br />
progressive scan. Bilden ”målas då upp” i sin helhet utan delbilder. Det ger en skarpare<br />
5
örelseåtergivning jämfört med interlaced scan. Progressive har även fördelen att den är lättare<br />
att komprimera vilket ger mindre bandbredd när signalen ska distribueras.<br />
3.3.2 720p<br />
Den lägsta upplösning en bildvisningskälla måste ha för att visa riktig HDTV är 1280 x 720<br />
kvadratiska bildpunkter. Själva bilden blir rektangulär med förhållandet 16:9. När man skriver<br />
720 brukar man efter siffrorna även ange bokstaven p eller i. Detta för att indikera om<br />
signalen är progressive eller interlaced. Man brukar heller inte skriva ut antalet horisontella<br />
bildpunkter, i detta fall 1280 stycken, det är underförstått. De skärmtyper som klarar av denna<br />
upplösning idag är nästan alla LCD- och plasmaskärmar större än 32 tum. I elektronikhandeln<br />
börjar även de dyrare projektorerna byggas för att klara av 720p. Man ska komma ihåg att<br />
XGA- upplösning på en dataskärm är 1024 x 768 bildpunkter vilket alltså inte är riktig HD.<br />
Den upplösning som minst erfordras är Wide XGA, W-XGA, som är 1366 x 768 bildpunkter.<br />
3.3.3 1080i<br />
Det andra upplösningen som används för HDTV är 1920 x 1080, även denna med kvadratiska<br />
bildpunkter och 16:9 hos bilden. I dagsläget finns det få LCD- och plasmaskärmar som klarar<br />
denna upplösning.<br />
3.3.4 HD ready<br />
EICTA är en europeisk organisation inom informations- och kommunikationsteknologi där 55<br />
multinationella företag ingår. 6 Exempel på medlemmar är Sony, Pioneer, Panasonic, Sharp,<br />
JVC, Samsung – i stort sett samtliga stora aktörer på den globala hemelektronikmarkanden. I<br />
EICTA ingår även 38 konsumentelektronikorganisationer från hela Europa.<br />
I diskussioner inom detta forum enades man om att det måste finnas en standard för de<br />
produkter som kan visa HDTV. Den 19 januari 2005 enades EICTA om kraven och tog fram<br />
den så kallade HD Ready loggan.<br />
Bild 3: HD Ready loggan framtagen av EICTA<br />
För att en produkt ska få bära denna symbol måste den uppfylla samtliga nedanstående krav:<br />
• Produkten måste klara av att visa 720 bildpunkter horisontellt<br />
• HDMI eller DVI samt analog HD komponent ingång (YPbPr)<br />
6 www.eicta.org<br />
6
• Ska klara av att ta emot upplösningen 1280 x 720 (720p) och 1920 x 1080 (1080i)<br />
• HDMI eller DVI ingången måste klara av det digitala krypteringssystemet HDCP<br />
Bild 4: Visualisering av olika standardupplösningarna som används för bildvisning på olika medier.<br />
Det finns dock en hake med denna definition som många konsumenter stör sig på. En LCD<br />
eller plasmaskärm kan vara HD Ready, däremot behöver den inte klara av upplösningen 1280<br />
x 720. Enligt definitionen ska den kunna visa 720 pixlar vertikalt vilket innebär att även<br />
skärmar med upplösningen 1024 x 768 också får bära loggan. Om du till exempel spelar upp<br />
en 1280 x 720 signal på en 1024 x 768 skärm så får inte alla horisontella bildpunkter plats på<br />
skärmen. Bilden skalas då ner så att den får plats på skärmen men två stycken svarta ränder<br />
upp och nertill i bild uppenbarar sig. Bilden har blivit ”letterboxed” för att få plats på skärmen<br />
vilket många konsumenter stör sig på. Köper man en 42 tums plasmaskärm vill man ju fylla ut<br />
hela skärmen och inte se bilden i nedskalad upplösning.<br />
3.4 Kodning av HDTV-signalen<br />
3.4.1 MPEG4<br />
En okomprimerad HDTV-signal, så kallad HDSDI, har en bandbredd på 1,485 Gbit/s. Detta är<br />
väldigt mycket och det finns ytterst få komponenter som klarar av denna höga datamängd,<br />
speciellt när signalen ska skickas upp till satellit och vidare ner till hushållen. Generellt vill<br />
man hålla så pass hög bitrate som möjligt genom sändningskedjan, men när signalen ska<br />
distribueras via satellit eller kabelnät måste signalen komprimeras. Detta på grund av att<br />
kapaciteten upp till satellit och i kabelnäten är begränsad och det är dyrt att skicka signaler via<br />
satellit.<br />
Den algoritm som används inom broadcastbranschen för att skicka signalen långväga görs<br />
med MPEG kodning. Formatet är en standard inom TV-branschen och själva ordet MPEG är<br />
7
en förkortning på den organisation som har tagit fram standarden, the Moving Picture Experts<br />
Group 7 . Den standard som används idag för att skicka HDTV-signalen via satellit är MPEG4.<br />
Tidigare användes MPEG2.<br />
Den komponent som komprimerar signalen till MPEG4 är en så kallad encoder och kostar<br />
från 45 000 € och uppåt om den är HDTV-anpassad. Ledande tillverkare av dessa är idag<br />
Thomson, Tandberg, Scientific Atlanta och Scopus. Bandbredden på en MPEG4 ström ligger<br />
idag mellan 16-19 Mbit. SVTs HDTV-kanal, SVT HD, använder sig i skrivande stund en<br />
Tandberg encoder som sänder i 19 Mbit. Detta är något högre än Canal Digital, som sänder i<br />
16 Mbit.<br />
Bild 5: En Tandberg MPEG4 HD encoder.<br />
3.4.2 DVB<br />
Digital Video Broadcasting Project 8 är en branschorganisation som utvecklar olika tekniker<br />
för att distribuera digital TV. De mest använda protokollen för överföring av MPEG signalen<br />
är DVB-S, DVB-H, DVB-C och DVB-T där bokstäverna står för satellite, handheld, cable<br />
och terrestial. Den teknik som lämpar sig bäst för HDTV med befintlig bandbredd är DVB-S.<br />
Även här går utvecklingen framåt och en ny standard, DVB-S2, håller på att introduceras på<br />
distributionsmarknaden då den minskar bandbredden med 20-30 %.<br />
4. HDTVs utveckling hos konsumenterna<br />
I skrivande stund (2007-03-03) finns det sex stycken HDTV-kanaler tillgängliga för<br />
konsumenter i Sverige. Ytterligare tre stycken kommer att introduceras under våren 9 . Benny<br />
Norling, vice VD och ansvarig för affärsutveckling på SES Sirius, menar att sex stycken<br />
HDTV-kanaler är just den kritiska massa som behövs för att marknaden ska ta fart om man<br />
ser på utvecklingen i USA och övriga Europa. Förväntningarna på konsumenterna är därför<br />
för tillfället låga men i takt med lanseringen av flera HDTV-kanaler och större programutbud<br />
antas konsumenternas intresse öka. Man bör ha i åtanke att det inte är konsumenterna som<br />
ropar efter HDTV, utan snarare programbolagen och hårdvarutillverkarna som driver tekniken<br />
framåt.<br />
7 www.chiariglione.org/mpeg/<br />
8 www.dbb.org<br />
9 SES Sirius (Bilaga 2)<br />
8
4.1 Konsumenterna<br />
4.1.1 TV försäljning i Sverige 2005 - 2008<br />
För att konsumenten ska kunna se på HDTV behöver denne ha en bildvisningskälla som är<br />
HD Ready och en satellitmottagare som kan leverera en HDTV-signal. De kan köpas hos<br />
Radio och TV handlarna.<br />
För att göra det så enkelt som möjligt att se på HDTV behöver man en satellitmottagare, set<br />
top box, som blir matad med signal direkt från mottagarhuvudet på en parabol. På baksidan av<br />
boxen finns det en så kallad HDMI-utgång och på bildvisningskällan, förutsatt att den är HD<br />
Ready, finns det en HDMI-ingång. Dessa två enheter kopplas samman via en HDMI-sladd där<br />
både ljud och bild ingår. HDMI-gränssnittet stödjer det digitala krypteringsprotokollet HDCP<br />
som ska förhindra olaglig kopiering av HD-material.<br />
Diagram 1<br />
Statistik över antal sålda HD Ready platt TV skärmar i Sverige 2005-2006 samt prognostiserad försäljning<br />
2007-2008<br />
Med platt-TV menas en skärm som inte är av bildrörstyp, det vill säga plasma- eller LCD-<br />
skärm. Från att ha varit en statussymbol för cirka tre år sedan håller den nu på att bli standard<br />
i alla vardagsrum. Notera uppgången av antalet sålda platt-TV som är HD Ready under 2006<br />
och framåt. År 2005 såldes det cirka 200 000 platt-TV som ej var HD Ready. Dessa hade en<br />
upplösning på 852 x 480 bildpunkter. Bildförhållandet på dessa skärmar är fortfarande 16:9<br />
men de klarar inte HDTV-upplösning, inte ens standard PAL-upplösning som är 768 x 576<br />
bildpunkter. Anledningen till att dessa skärmar har en vertikal upplösning på 480 bildpunkter<br />
är att majoriteten av all hemelektronik i PAL-upplösning inte kan visa fler bildpunkter<br />
vertikalt.<br />
9
4.1.2 Typspecifik försäljning av TV i Sverige 2004 - 2006<br />
I diagrammet på nästa sida ser vi fördelningen mellan Plasma-, LCD- och CRT-försäljningen<br />
i Sverige. Det är inget tvivel om att CRT TV-försäljningen har stagnerat medan plasma och<br />
LCD skärmar har ökat. Försäljningen av LCD skärmar för databruk är inte inräknad i dessa<br />
siffror då de enbart avser en skärm med inbyggd TV mottagare.<br />
Det pågår en ständig kamp hos radio och TV handlarna om argumenten för att köpa en LCD<br />
eller plasmaskärm. Argumenten är många varför den ena skärmtypen är bättre än den andra.<br />
Enligt statistiken har dock LCD gått om plasmaskärmar rejält under 2006.<br />
Diagram 2<br />
Andel sålda CRT, Plasma och LCD under 2004 – 2006. CRT är en förkortning för Catode Ray Tube som<br />
översatt betyder bildrörs-TV.<br />
4.1.3 Platt TV försäljningen i Sverige 2004 - 2006<br />
Under år 2006 går det klart och tydligt att se LCD-skärmens övertag på den svenska<br />
marknaden. I diagrammet nedan ser vi att LCD-försäljningen i Sverige var 4 gånger större än<br />
plasmaförsäljningen. Många tillverkare började även satsa på utseende och design av LCDskärmarna<br />
där man gick ifrån den gråsilvriga metall looken till den svarta pianolacken.<br />
10
Diagram 3<br />
Antal och fördelning av LCD och plasmaskärmar.<br />
4.1.4 Storleksfördelningen av platt-TV försäljningen<br />
Under 2005 var fördelningen tydlig där LCD dominerade i storleksklassen under 40 tum och<br />
plasma i storlekar större än 40 tum 10 . Under 2006 genomförde Sharp och Sony en aggressiv<br />
markandsföring för LCD skärmar större än 40 tum där det under december månad 2006 för<br />
första gången såldes fler LCD än plasmaskärmar, 56% mot 44%. LCD dominerar dock<br />
segmentet 37 tum och mindre med 64% av marknaden.<br />
10 www.nyteknik.se<br />
11
Diagram 4<br />
Storleksfördelningen på försäljningen av platt-TV år 2004 – 2006.<br />
4.1.5 Genomsnittligt konsumentpris för TV apparater 2003 – 2006<br />
Enligt digrammet på nästa sida ser man att priset på platt-TV har sjunkit markant under<br />
perioden 2003 – 2006, från ett snittpris på 23 200 kr till 12 655 kr vilket nästan är en<br />
halvering. Anledningen till detta är framför allt att fler fabriker har öppnats i Asien och<br />
massproduktionen har tagit fart på allvar.<br />
Intressant iakttagelse är att priset på CRT TV nästan har halverats medan snittpriset för en<br />
TV- apparat har ökat med 60 %. Förklaringen till detta kan ses i diagram 2 där man ser att<br />
CRT TV försäljningen under 2006 enbart står för 20% av den totala TV försäljningen.<br />
12
Diagram 5<br />
Prisnivå för TV-försäljningen år 2003 – 2006.<br />
4.1.6 Antalet sålda HDTV-boxar<br />
Canal Digital har erbjudit HDTV till sina kunder sedan 1 september, 2005 11 , då med boxar<br />
baserad på MPEG2 kodning. Inför fotbolls-VM sommaren lanserade de en MPEG4 box<br />
(Sagem), dock låg lanseringsdatum så pass tätt inpå invigningen av VM att de ej hann<br />
marknadsföra boxarna externt förutom på sina egna och HDTV-Forums hemsida. Hur många<br />
HDTV-abonnenter Canal Digital har i dagsläget är de förtegna om.<br />
Enligt Com Hem har de erbjudit HDTV till sina kunder sedan 2006-12-12. Även de är<br />
förtegna om hur många HDTV-abonnenter de har enligt telefonsamtal till deras kundtjänst.<br />
4.2 HD-DVD och Blu-ray<br />
Förutom HDTV via satellit går det numera också att få en HD signal via HD-DVD och Blurayspelare.<br />
Lagringsmediet för dessa spelare är samma format som DVD, dvs. en skiva med<br />
samma mått som dagens DVD skivor, fast kapaciteten är något sämre på en HD-DVD än Bluray.<br />
En Blu-ray skiva klarar av en dataström på 54 Mbit/s och kan lagra 50 GB 12 medan en<br />
HD-DVD klarar 36,5 Mbit/s och lagrar 30 GB 13 . Detta är trots allt en väsentlig skillnad<br />
11 www.hdtvforum.org<br />
12 www.blu-rayforum.se/index.php?categoryid=7&articleid=103<br />
13 www.dvdforum.org/images/Forum_HD_DVD_Universal_24.pdf<br />
13
jämfört med en vanlig DVD som klarar av en dataström på 10 Mbit/s och kan lagra 4,7 GB.<br />
Det ryms alltså en väsentligt större datamängd på HD-DVD och Blu-rayskivor än vanliga<br />
DVD-skivor. Detta trots att de har samma mått och storlek.<br />
I Sonys nya spelkonsol Playstation 3 har de integrerat en Blu-rayspelare. Microsoft har gjort<br />
en liknande variant på sin spelkonsol Xbox 360 där konsumenten kan köpa till en extern HD-<br />
DVD spelare som kopplas in Xboxen. Anledningen varför Microsoft valde att integrera HD-<br />
DVD och inte Blu-ray är på grund av att de hävdar att HD DVD tekniken inte är lika komplex<br />
som Blu-ray och HD DVD skivorna är enklare att tillverka 14 .<br />
5. HDTVs utveckling hos hårdvaruleverantörerna<br />
5.1 Broadcastmässor<br />
Inom broadcastbranschen finns det två årliga händelser som driver branschen framåt; NAB<br />
och IBC. Båda är stora mässor, där i stort sett samtliga hårdvaruleverantörer och många<br />
mjukvaruleverantörer visar upp sina produkter. NAB 15 , National Association of Broadcasters,<br />
brukar gå av stapeln i början<br />
av april och äger rum i Las<br />
Vegas. IBC 16 , International<br />
Broadcasting Convention,<br />
är under september månad<br />
och äger rum i Amsterdam.<br />
Under de fem dagarna som<br />
IBC pågår kommer det över<br />
40 000 besökare från 130<br />
olika länder för att se de<br />
1 200 utställande företagen.<br />
Mässplatsen är Amsterdam<br />
RAI som är en enorm<br />
mässanläggning med 12<br />
hallar.<br />
Bild 6: Vy över Grass Valleys monter från mitt besök på IBC 2005.<br />
Det är inte enbart hårdvarutillverkare som ställer ut. Apple, Microsoft och andra mjukvarutillverkare<br />
finns också på plats. Samtliga företag som ställer ut berör HDTV på något vis, det<br />
är en regel med få undantag.<br />
14 http://www.nyteknik.se/art/47159<br />
15 www.nab.org<br />
16 www.ibc.org<br />
14
5.2 Play out<br />
Alla TV kanaler som sänder TV behöver en Play out där materialet sänds ifrån. Numera går<br />
sändningarna från en stor videoserver med redundans, dvs. det finns en backupserver som<br />
sänder parallellt och som man går över till om den ordinarie servern går ner. För bara ett par<br />
år sedan var det vanligt att man sände från en bandrobot. I praktiken är det ett skåp med flera<br />
bandspelare monterade ovanpå varandra eller en matris där ett mekaniskt ”huvud” åker<br />
mellan bandspelarna och laddar dem med band som ligger åtkomliga i samma skåp.<br />
För att kunna sända HDTV från en Play out behöver således<br />
alla komponenter i Play outen vara HD-kompatibla. Detta<br />
innebär stora investeringar för alla TV-bolag som vill sända<br />
HDTV.<br />
5.2.1 Kostnad för HDTV-Play out<br />
I Stockholm finns det huvudsakligen fyra stycken<br />
leverantörer av broadcastutrustning som de stora TV-<br />
bolagen jobbar med, dessa är Danmon, Divitec, JMG och<br />
Vidab. De är varandras konkurrenter men också generalagenter<br />
för olika tillverkare av broadcastutrustning. För att<br />
få ett pris på en enkel HD kompatibel serverbaserad Play out<br />
som klarar av att spela ut en kanal går det inte att enbart gå<br />
till en av ovanstående leverantörer. Att ha en<br />
helhetsleverantör för all teknik är inte optimalt. Oftast kan<br />
de inte heller leverera alla komponenter som ingår i en<br />
Play out.<br />
Bild 7: En bandrobot, s.k. Flexi<br />
cart från Sony.<br />
En Play out som klarar av att spela ut en kanal är minimikravet för en TV kanal, företrädesvis<br />
har den även full redundans vilket i praktiken innebär att den klarar av att spela ut två stycken<br />
TV kanaler samtidigt. För att få pris på en Play out som klarar av att spela ut en kanal med<br />
full redundans har offertförfrågningar lämnats ut till ovanstående leverantörer med exakt pris<br />
specifikation på varje produkt som ingår i en Play out. Nedanstående siffror är generella och<br />
ej leverantörspecifika. Priserna är angivna exklusive moms.<br />
• HD VTR (Bandspelare, player och recorder) 680 000 SEK<br />
• Video server (1 + 1 kanal) inklusive redundans 3 200 000 SEK<br />
• HD kompatibel CRT monitor 65 000 SEK<br />
• Grafikdator 360 000 SEK<br />
• Bildmixer samt automation för att styra Play outen 2 500 000 SEK<br />
Den totala kostnaden för att bygga en enkel Play out som klarar av att spela ut en kanal med<br />
redundans är 10 160 000 SEK. Detta inkluderar då helhetslösningen inklusive projektering,<br />
kablering och installation.<br />
Vill man bygga ut Play outen så blir den inkrementella kostnaden 1 600 000 SEK per kanal<br />
med full redundans. Kostnaden blir linjär upp till 24 kanaler, vill man expandera över detta<br />
antal kanaler tillkommer ytterligare kostnader då en annan intern, mer kostsam signalarkitektur<br />
behövs.<br />
15
5.3 Studio broadcast<br />
Inspelning i TV studio förekommer i alla TV kanaler. Att göra en HDTV-produktion kräver<br />
således att kamera och samtliga komponenter i studion är HD-anpassade. Men det är inte<br />
enbart de elektroniska komponenterna som behöver uppgraderas, även mycket i omgivningen.<br />
Många filmmakare och produktionsbolag utsätts för stora utmaningar där detaljer som skarvar<br />
i dekoren och ljussättningen inte behövt vara helt optimal för en produktion i SD, eftersom<br />
upplösningen begränsar återgivningen av sådana detaljer i bilden 17 .<br />
En TV-studio anpassad för enkla produktioner har i regel minst tre kameror och ett kontrollrum.<br />
Precis som i fallet med uppgradering av Play out till HD så behöver all utrustning i en<br />
befintlig studio bytas ut. Speciellt höga krav är det i kontrollrummet på den plats där ”bingen”<br />
(bildingenjören) sitter. Med hjälp av färgkorrigering och ljusinställningar på varje kamera<br />
anpassar bingen utsignalen från varje kamera så att de återger samma nivåer i bilden.<br />
5.3.1 Kostnad för HDTV studio broadcast<br />
Nedan är kostnaden för de baskomponenter som behövs i en TV studio:<br />
• HD Studiokamera 1 100 000 SEK<br />
• HD Studiokameralins 190 000 SEK<br />
• Studiokamerastativ 135 000 SEK<br />
• Kameratillbehör (zoomhandtag mm) 60 000SEK<br />
• Bildmixer 1 400 000 SEK<br />
• Grafikdator 360 000 SEK<br />
• HD CRT Monitor 65 000 SEK<br />
En komplett trekamerastudio med kontrollrum, kablering och installation kostar 10 900 000<br />
SEK.<br />
5.4 ENG HD produktion<br />
ENG är en förkortning för Electronic News Gathering och används inom broadcast branschen<br />
i nyhetssammanhang. Teknik brukar oftast delas in i ENG respektive studio där till exempel<br />
en ENG-kamera används av en fotograf som är ute och filmar ett reportage.<br />
5.4.1 Kostnad för HD ENG kamera<br />
ENG kameror brukar generellt inte ha lika avancerade bildjusteringsmöjligheter som en<br />
studiokamera eftersom kameramannen enbart opererar kameran via en svartvit view finder.<br />
Kostnaden för en HD ENG kamera med tillhörande HD lins kostar 750 000 SEK. När en<br />
fotograf är ute och filmar har denne oftast med stativ, lampor och mikrofon. Ett komplett<br />
ENG kit med HD ENG kamera kostar cirka 870 000 SEK.<br />
17 Broadcast Engineering, Shooting with HD cameras<br />
16
5.5 HD OB produktion<br />
En produktionstyp som inte innefattas inom Viasat, Canal Digital eller SVTs verksamhet är<br />
OB som är en förkortning för Outside Broadcast. Detta är en produktionstyp som behövs till<br />
exempel vid större sportevenemang och galor där man riggar upp kameror och studio enbart<br />
för en eller ett fåtal sändningar. OB-teknik brukar hyras in vid större produktioner från<br />
Prisma 18 som är Sveriges största leverantör av OB-lösningar. Under våren 2006 införskaffade<br />
Prisma sin första HD OB-buss som klarar av att hantera 30 stycken HDTV-kameror, både i<br />
720p och 1080i.<br />
Bild 8: Bild tagen inifrån Prismas HD OB buss.<br />
6. HDTVs utveckling hos programdistributörerna<br />
6.1 Tillgängligt HDTV-material<br />
Förutsättningen för att en kanal ska sända HDTV är förstås att det finns tillgängligt material.<br />
Om det inte finns tillräckligt med innehåll är det möjligt att uppkonvertera SD material till<br />
HD-upplösning. Självfallet blir det inte en äkta HDTV-signal eftersom ursprungsmaterial är<br />
SD-kvalitet.<br />
18 www.prisma-ob.com<br />
17
6.1.2 Tredjepartskanal<br />
Den enklaste tekniska lösningen för en programdistributör är att ta en befintlig kanal och<br />
inkludera den i sin plattform. Exempel på befintliga SD tredjepartskanaler som många<br />
programdistributörer har på sina plattformar är CNN, BBC och MTV. Distributionen av<br />
signalen från respektive kanals Play out till programbolagets Play out sker idag via satellit<br />
med en bandbredd på cirka 15 Mbit. Denna signalöverföring, det vill säga mellan olika<br />
programdistributörer kallas för kontribution. Ett kontributionsnät har en betydligt högre<br />
bandbredd än den signal som en konsument tar ner från satellit.<br />
När det gäller kontribution av HDTV-kanaler är fallet inte lika enkelt som med SD. För att<br />
bibehålla en god bildkvalité till konsumenten måste en tredjepartskanal kontribueras med<br />
cirka 50 Mbit/s. Denna bandbredd är för stor för att sända via satellit, då man på grund av<br />
satellitens uppbyggnad endast kan skicka upp sammanhängande data med en bandbredd på<br />
maximalt 38 Mbit/s. Dessutom skulle det bli ohållbart dyrt att kontribuera tredjepartskanaler i<br />
HD via satellit. Därför löser programdistributörerna kontributionen via fibernät.<br />
Bild 9: Karta över TeliaSonera International Carriers Viking Network<br />
TeliaSonera International Carrier 19 är ett dotterbolag till TeliaSonera vars affärsverksamhet<br />
baserar sig på deras fibernät som har en bred infrastruktur i Europa. Fibernätet sträcker sig<br />
även över atlanten med en nod i New York. Detta möjliggör kontribution av tredjepartskanaler<br />
via fiber där tidigare hinder som till exempel liten bandbredd eller dåligt väder inte<br />
längre påverkar signalen.<br />
19 www.teliasoneraic.com<br />
18
6.1.3 HD material från filmbolagen<br />
Några av de stora filmbolag på marknaden, som programbolagen köper sina filmer av är<br />
Warner Bros. Pictures, Miramax och Nordisk Film. Det format de levererar filmerna på i<br />
dagsläget är uteslutande Digibeta. Förfrågningar har gjorts hos de olika filmbolagen hur stor<br />
andel av de nyproducerade filmerna de kan leverera i HD-kvalitet. Majoriteten av alla nya<br />
titlar finns tillgängliga i HD format och levereras då på HDCAM-SR band, ett bandformat<br />
som troligtvis kommer att bli den nya standarden för att leverera HD-material inom broadcastbranschen.<br />
6.2 Programdistributörer som erbjuder HDTV<br />
I dagsläget erbjuder Canal Digital och ComHem HDTV till sina kunder. Filmutbudet i HD är<br />
ännu väldigt magert. Canal Digitals egna filmkanal, Canal+ HD, erbjuder tre till fyra filmer<br />
per dygn. Återstående tid visar de i HD en demonstrationsslinga för filmer som de visar på<br />
kanalen.<br />
ComHem är en renodlad programdistributör och producerar inga egna filmkanaler. De sänder<br />
enbart tredjeparts kanaler där bland annat Canal+ HD ingår.<br />
7. Analys av HDTVs framfart<br />
Att det är kostsamt att gå över till HD är det inget tvivel om. Under flera tester som Viasat har<br />
gjort tillsammans med SVT av bland annat HDTV MPEG4 encoders har SVT riktat allt fokus<br />
på bildkvalitén utan att ha den ekonomiska aspekten i åtanke. Ett exempel var bandbreddsdiskussionen<br />
om signalen från fotbolls VM 2006, där SVT lät sin Tandberg HD MPEG4-<br />
encoder leverera 19 Mbit vilket var den maximala bandbredden den klarar av. Kommersiella<br />
aktörer försöker att kompromissa mellan kostnad och bildkvalité, något SVT inte behöver<br />
göra 20 .<br />
Om man ser på programdistributörerna i Sverige då det gäller lansering av HDTV, var Canal<br />
Digital först ut följt av SVT och nu senast ComHem före jul. Canal Digital vill inte öppet gå<br />
ut med hur mycket deras HD-Play out kostat, men leverantörer i branschen indikerar att den<br />
kostade 20 miljoner SEK att bygga. Detta är dubbelt så dyrt som vad en enkel Play out<br />
beräknas kosta att bygga idag. Den främsta förklaringen till detta är att priserna på HDTV-<br />
produkter har sjunkit sedan år 2005. Komponenterna klarar också av att hantera flera<br />
funktioner som tidigare gjordes av separata enheter. Man ska också komma ihåg att Canal<br />
Digital vid lanseringstillfället sände i MPEG2 och hade därför set top boxar som enbart<br />
stödde MPEG2. I samband med sändningarna av fotbolls VM-2006 lanserade Canal Digital<br />
sin MPEG4 box.<br />
En kostnad som också ökar i och med övergången till HD är bandkostnaden. Ett Digibetaband<br />
kostar idag 285 kr jämfört med 689 kr för ett HDCAM band. En Play out som sänder fem<br />
kanaler under ett år behöver köpa in ungefär 8 000 band, detta innebär en ökad årlig<br />
bandkostnad på 3,23 miljoner kronor.<br />
20 Närvarande vid Viasats HDTV tester<br />
19
7.1 Konsumenternas beteenden<br />
Enligt diagram 5 på sidan 11, det genomsnittliga konsumentpriset för en TV, så ökade priset<br />
under perioden 2003 – 2006 från 6 225 SEK till 9 960 SEK, en ökning med 60 %. Intressant<br />
iakttagelse är om man jämför denna ökning i förhållande till Sveriges BNP under samma<br />
period. Hushållens konsumtionsutgifter ökade då med 9,7 enheter enligt data framtagen av<br />
SCB där år 2000 har index 100, se bilaga 3. I praktiken innebär detta att konsumenternas<br />
köpkraft av TV apparater är betydligt starkare än hushållens genomsnittliga utgifter. Med det<br />
menas att folk är villiga att betala mer för en TV år 2006 än 2003.<br />
Vad gäller konsumenternas anpassning till HDTV så kan man konstatera att den är bra då<br />
90% av alla platt-TV som säljs idag är HD-Ready. Det som saknas för att konsumenten ska<br />
kunna se på HDTV är att programdistributionsbolagen förser Radio och TV handlarna med<br />
set top boxar som klarar av att leverera en HD signal. Dessa finns idag men om konsumenten<br />
bor i hyreshus eller en bostadsrättförening som ej tillåter att man sätter upp en parabol så kan<br />
man inte få en HDTV signal då Canal Digital i dagsläget är den enda leverantören av HDTV<br />
via satellit. Däremot ska man enligt ComHem under andra kvartalet 2007 ha möjlighet att ta<br />
emot HDTV via deras TV uttag om man bor i ett ComHem hus. De förser konsumenten då<br />
med set top-box enligt den kampanj som råder.<br />
Överlag kan man säga att det inte råder någon direkt tröghet hos konsumenten vad gäller<br />
anpassningen till HDTV. HDReady bildvisningskällor, set top box som stödjer HD och<br />
HDMI kabel finns tillgängliga.<br />
Under hösten 2006 var jag och lyssnade på ett föredrag av Naomi Climber, vice VD Sony<br />
Europe, som gästade Sverige. Hon menade att HDTV slår igenom när konsumenternas<br />
favoritprogram produceras i HD. I USA har Sony gjort tester på slumpvis utvalda familjer<br />
som har tillgång till HDTV för att registrera deras tittarvanor. Det visade sig att samtliga<br />
personer började med att växla till HD kanalerna och gick igenom dessa för att se efter om<br />
deras favoritprogram sändes. Om de inte sändes vid det tillfället växlade de över till SD<br />
kanalerna för att fortsätta att leta efter favoritprogrammen. För att undvika att personerna<br />
skulle växla över till SD-kanalerna krävdes det alltså att deras favoritprogram sändes i HDformat.<br />
7.2 Programdistributörernas beteenden<br />
Som det tidigare nämnts har HDTV-sändningar funnits tillgängliga från Canal Digital via<br />
satellit sedan 1 september 2005, utbudet av kanaler har successivt byggts på. ComHem håller<br />
på att lansera HDTV till bostadshus som har ett ”3 hål i väggen TV-jack”, det vill säga uttag<br />
för TV, telefoni och bredband.<br />
HDTV finns alltså tillgängligt för konsumenterna. Om du bor i ett bostadshus kan<br />
begränsningen vara att du inte får sätta upp en parabol. Då kan du i praktiken få det via TV<br />
jacket om du bor i ett ComHem hus. Förutsättningen för HDTV finns alltså, däremot har<br />
majoriteten av konsumenterna ej ännu införskaffat någon box. Då det inte finns tillgängliga<br />
data över antalet sålda HDTV-boxar i Sverige kan man konstatera att det än så länge enbart är<br />
early adaptors som har införskaffat set top boxar som klarar av HDTV.<br />
Om man ser på innehållet på de HDTV-kanaler som finns tillgängliga så är det huvudsakligen<br />
film, men även sport- och naturprogram. Gemensamt för samtliga kanaler är att de har<br />
svårigheter att hitta tillräckligt med innehåll för att täcka upp en kanal tjugofyratimmar om<br />
20
dygnet. SVT har därför valt att deras HD kanal, SVT HD, ska vara en simulcast av SVT1 och<br />
SVT2. Detta innebär att det material som de spelar ut på SVT1 och SVT2 och finns<br />
tillgängligt i HD går parallellt ut i SVT HD. I deras Play out behandlas tillgängligt HDTV-<br />
material i HD genom alla system, enbart innan encodrarana för SVT1 och SVT2<br />
nerkonverteras upplösningen till SD.<br />
Än så länge finns det ingen HD kanal som sänder erotiskt material, däremot har Playboy ett<br />
mindre utbud.<br />
7.3 Hårdvarutillverkarnas beteenden<br />
Både på konsument- och broadcastsidan finns det ett brett utbud av HDTV-produkter. Inte<br />
minst märks det hos Radio- och TV handlarna där plattTV-apparaterna står uppradade. Många<br />
tillverkare av LCD och plasmaskärmar tycker om att visa naturbilder på sina skärmar, gärna<br />
in zoomningar på något djur eller en blomma så att man ser alla tydliga detaljer. Lika tydlig<br />
blir dock inte bilden om kameran gör snabba panoreringar. Bilden blir suddig. Det finns<br />
huvudsakligen tre anledningar till detta:<br />
Materialet är filmat i 1080i och sedan konverterad till 720p<br />
Vid sammanslagningen de två delbilderna till en bildruta uppstår det så kallade jaggies.<br />
Bilden ser ut att släpa efter, ungefär som den effekt som uppenbarade sig på tidiga LCD-<br />
skärmar. Många sportsändningar under fotbolls VM 2006 producerades i 1080i men behövde<br />
senare i broadcastkedjan konverteras till 720p.<br />
Encodern har inte tillräckligt med bandbredd<br />
Det effekt som uppstår är framförallt blockiness, den karaktäristiska 8 x 8 pixeleringen<br />
uppenbarar sig vid snabba panoreringar. Eftersom majoriteten av informationen i bilden måste<br />
kodas om till nästa bildruta kan den inte utnyttja informationen som fanns i den tidigare<br />
bildrutan.<br />
CCDn i kameran är känslig för panoreringar<br />
Matrisen av de känsliga ljuscellerna som sitter i kameran har svårt för snabba rörelser. Vid<br />
sådana rörelser skickar de mycket information till processorn i kameran som digitaliserar<br />
bilderna till en dataström. Då det inte finns allt för många generationer av HD kameror sitter<br />
fortfarande en del barnsjukdomar kvar.<br />
Utbudet av broadcastutrustning som är HD kompatibel är stort. Nästan uteslutande all<br />
utrustning som säljs idag klarar av HD för att vara framtidssäkrad. Detta gör att priset på<br />
andrahandsmarknaden av gammal broadcastutrustning har sjunkit markant. En marknad som<br />
har insett detta är öststatsländerna dit mycket gammal utrustning nu skeppas över.<br />
Vad gäller utbudet av HD-kompatibel utrustning hos leverantörerna av broadcastutrustning i<br />
Stockholm, tidigare nämnda avsnitt 5.2.1, så är tillgången god. Något som köparen värderar<br />
högt vid köp av broadcastutrustning är service och support. I regel byggs alla system<br />
redundanta men trots det vill köparen ha hög tillgänglighet och support. Oftast står inte<br />
leverantören för service och support, utan tillverkaren. Leverantören brukar rekommendera att<br />
köparen ingår ett serviceavtal med tillverkaren där man kommer överens om olika<br />
servicevillkor. Oftast rör det sig om telefonsupport men i vissa fall förbinder sig tillverkaren<br />
att ha en servicetekniker på plats inom 48 timmar om en allvarlig händelse inträffar.<br />
21
Mycket av tillverkarnas strategi bygger på image kring det egna varumärket, de vill gärna<br />
förknippas i samband med framgångsexempel. Många stora tillverkare såsom Sony, Thomson<br />
och Panasonic har varit med länge i branschen. Detta gör det svårt för nya mindre företag att<br />
slå sig in på broadcastmarknaden. Många stora bolag köper dessutom upp varandra för att<br />
stärka sin position på broadcastmarknaden. Exempel på sådana uppköp de senaste åren är<br />
Grass Valleys uppköp av Thomson eller Harris som köpte Leitch.<br />
7.4 Kvalitetsjämförelser i HD<br />
HD Readyloggan säkerställer att bildvisningskällan klarar av HD-upplösning. Däremot har<br />
bland annat Sony börjat kommunicera ut en till standard, Full HD, på en del 46 tums LCDskärmar.<br />
Denna standard innebär att skärmen klarar av att visa en upplösning på 1920 x 1080<br />
bildpunkter progressivt. Däremot finns det ingen konsument eller broadcastkamera på<br />
marknaden som klarar av denna standard. En viss irritation mot Sony har därför uppstått där<br />
andra tillverkare menar att det är svårt nog att försöka få konsumenterna att förstå innebörden<br />
av HD Ready loggan. Det behövs i dagsläget inte en ytterligare standard.<br />
Två distributionssätt som kan komma att bli rivaliserande är HD distribution via kabel eller<br />
satellit mot HD-DVD och Blu-ray. En Blu-raydataström klarar av 54 Mbit/s medan en<br />
distribuerad signal ligger på cirka 16 Mbit/s, en tredjedel av denna dataström. Om inte filmer<br />
som ses över en distribuerad kanal blir lika skarpa som en Blu-ray DVD är skräckscenariot att<br />
konsumenterna kommer att föredra att se filmer på Blu-ray.<br />
8. Slutsats<br />
I mitt försök att besvara frågan varför det går så trögt att lansera HDTV, har jag kommit fram<br />
till att det finns en enorm vilja och strävan efter HDTV, framför allt bland hårdvarutillverkarna<br />
som ser en ljus framtid, då de ska sälja HD-kompatibla produkter till hela<br />
markanden. Detta syns klart och tydligt hos konsumenterna där 90% av de platt-TV som säljs<br />
idag är HD Ready. Hos alla aktörer och i alla led finns intresset för HDTV. Ändå är upplevs<br />
HDTVs framfart i Sverige som långsam. Jag tror att den grundläggande faktorn till detta beror<br />
på vanor och inte på tekniken. Om ingen kommer och knackar oss på axeln så kommer vi att<br />
fortsätta att titta på SDTV. Vi behöver alltså ”en knuff” i HDTVs riktning. De som kommer<br />
att ge oss denna knuff, tror jag blir grupper med särintressen, t.ex. sportintressenter. Däremot<br />
håller jag med Benny Norling om att antalet HDTV-kanaler måste bli så stort att man når upp<br />
till en kritisk massa HDTV-kanaler för att det ska bli något genomslag. Fast ser man<br />
lanseringen av HDTV i Sverige i relation till andra marknader, går det trots allt inte så<br />
långsamt, i Japan tog det ju drygt 25 år att kommersialisera tekniken från det att första test-<br />
HDTV-sändningen genomfördes. Vi upplever därför lanseringen som långsam fast den i<br />
verkligheten håller det tempo som det faktiskt tar att lansera en ny teknik.<br />
För att få oss svenskar att fastna för HDTV behöver de TV program med flest tittarsiffror att<br />
produceras och sändas i HD. MMS, Mediamätning i Skandinavien, ett samägt bolag av de TV<br />
kanaler som visas i Sverige, presenterar veckostatistik över tittarsiffror för de olika kanalerna<br />
(se bilaga 4). Melodifestivalfinalen, ishockeymatcher i OS och VM där Sverige spelar samt På<br />
spåret, var några av de program som hade högst tittarsiffror under 2006. Om dessa program<br />
sänds i HD, kommer ju majoriteten av TV tittarna att se dessa program och inte flippa vidare<br />
22
till någon annat TV-program. På detta sett blir de vana vid de skarpa HD- sändningarna och<br />
kommer förmodligen att uppleva SD sändningar som oskarpa och gryniga.<br />
Uppenbarligen påverkar inte den ekonomiska aspekten HDTVs spridning hos konsumenterna<br />
då folk accepterar att betala mer för en TV idag än för 3 år sedan. Jag tror att programdistributörerna<br />
behöver analysera TV tittarnas vanor och ha detta som underlag för framtida<br />
strategier inom HDTV. För samtliga programdistributörer innebär detta att flera<br />
egenproduktioner måste göras i HD. Konsumenterna behöver även mera upplysning om ”HD<br />
Ready loggan”. Det räcker inte med alla reklamblad från Radio- och TV handlarna.<br />
Slutligen tror jag att HDTV kommer att ta fart i Sverige inom 5 år. Tekniken har då funnits<br />
tillgänglig i Europa under 8 år. I takt med att det finns fler HDTV-kanaler tillgängliga,<br />
kommer mängden HD-program att öka. Däremot tror jag att det krävs att SVT börjar<br />
producera samtliga produktioner i HD för att den stora massan ska få upp ögonen för HDTV.<br />
När vi väl har anpassat oss till HDTV kommer det att börja pratas om 4K. Frågeställningen<br />
som sannolikt kommer att uppstå då är om vi kommer att uppfatta en kvalitetsförbättring med<br />
4K eller nöjer vi oss med HDTV?<br />
23
9. Referenser<br />
Litteratur<br />
Slamin, Brendan, High Definition TV – The essential guide for TV Professionals, 2004,<br />
Digital TV Group Ltd, ISBN 0-9547648-0-3, Wiltshire, UK<br />
Tozer, E.P.J, Broadcast Engineer’s Reference Book, 2004, Focal Press, ISBN: 0-2405-1908-<br />
6, Burlington, USA<br />
Röjne, Mats, Digital-TV via mark, satellit och kabel, 2003, Studentlitteratur, ISBN 91-44-<br />
03054-1, Lund, Sweden<br />
Nilsson, Marie, Marking, Jonas, Större än TV, 1999, CIA Media Marketing, ISBN 91-630-<br />
8646-8, Jönköping, Sweden<br />
Hadenius, Stig, Weibull, Lennart, Massmedier, 1999, Albert Bonniers Förlag, ISBN 91-0-<br />
057954-8<br />
Ikumo, Toshitaka, The Basics of Camera Technology, 2003, Sony Corporation, Japan<br />
Presentationer<br />
Benny Norling, HDTV Channels in the Nordics, 2007, SES Sirius, HDTV forum 2007-02-16<br />
Benny Norling, Skarpt läge för HDTV, Spelplanen, 1 feb 2007<br />
Artiklar<br />
Pennington Adrian, Shooting with HD cameras , 2007, Broadcast Engineering, januarinumret,<br />
Kansas, USA<br />
Håkan Abrahamson, Stora LCD-skärmar vinner över plasma, publicerad 060202,<br />
www.nyteknik.se/art/44381<br />
Intervjuer<br />
Means, Derek, 2007-03-20, Säljchef Maxell Sverige<br />
Internetkällor<br />
HDTV Forum, 2007<br />
www.hdtvforum.org<br />
EICTA<br />
www.eicta.org<br />
Moving Picture Experts Group<br />
www.chiariglione.org/mpeg/<br />
24
Digital Video Broadcasting Project<br />
www.dvb.org<br />
Blue-ray forum<br />
www.blu-rayforum.se<br />
DVD Forum<br />
www.dvdforum.org<br />
NAB, National Association of Broadcasters<br />
www.nab.org<br />
Elektronikbranschen (före detta CE Konsument Elektronikbranschen)<br />
http://www.elektronikbranschen.se/images/301/files/Julklapp2006.pdf<br />
IBC, International Broadcasting Convention<br />
www.ibc.org<br />
Prisma Outside Broadcast<br />
www.prisma-ob.com<br />
TeliaSonera International Carrier<br />
www.teliasoneraic.com<br />
Statistiska Centralbyrån<br />
www.scb.se<br />
Multimediabyrån<br />
http://www.multimedia.skolverket.se/data/object/5330/533055.pdf<br />
Sony Professional Broadcast<br />
http://www.sonybiz.net<br />
Euro1080<br />
http://www.euro1080.tv/<br />
MediaCorp<br />
http://www.mediacorp.sg/index.php<br />
25
10. Bilageförteckning<br />
Bilaga 1: Bild på Digital Betacam band och videobandspelare.<br />
Bilaga 2: Antalet HDTV kanaler per 070318<br />
Bilaga 3: Hushållens konsumtionsutgifter enligt SCB<br />
Bilaga 4: De mest sedda programmen under 2006 enligt MMS<br />
26
Bilaga 1: Bild på Digital Betacam band och videobandspelare<br />
27
Bilaga 2: Antalet HDTV-kanaler tillgängliga i Sverige per 070318<br />
28
Bilaga 3: Hushållens konsumtionsutgifter enligt SCB<br />
År Kvartal Hushållens<br />
konsumtionsutgifter<br />
Index 2000=100<br />
Offentliga<br />
konsumtionsutgifter<br />
Fast<br />
bruttoinvestering<br />
2000 1 99,1 100,0 98,3<br />
2000 2 100,0 100,0 100,2<br />
2000 2000 3 100,4 100,1 100,7<br />
2000 4 100,5 99,9 100,8<br />
2001 1 100,5 100,2 100,8<br />
2001 2 100,4 100,4 98,6<br />
2001 2001 3 100,4 100,9 98,4<br />
2001 4 100,4 102,1 98,1<br />
2002 1 101,0 102,7 95,0<br />
2002 2 101,7 103,4 97,4<br />
2002 2002 3 102,0 103,3 96,5<br />
2002 4 103,0 103,5 96,6<br />
2003 1 103,0 103,4 98,9<br />
2003 2 103,3 103,6 96,4<br />
2003 2003 3 104,3 104,4 96,9<br />
2003 4 104,3 104,3 97,5<br />
2004 1 105,6 104,5 99,3<br />
2004 2 105,7 104,4 102,4<br />
2004 2004 3 106,0 104,1 105,0<br />
2004 4 106,8 104,3 108,1<br />
2005 1 107,0 104,4 108,5<br />
2005 2 108,2 104,5 111,1<br />
2005 2005 3 109,1 104,7 113,7<br />
2005 4 109,8 104,9 114,7<br />
2006 1 110,6 105,5 118,1<br />
2006 2 111,3 106,2 120,1<br />
2006 2006 3 111,9 106,8 121,9<br />
2006 4 112,7 107,4 124,8<br />
130<br />
120<br />
110<br />
100<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
Hushållens konsumtionsutgifter<br />
Offentliga konsumtionsutgifter<br />
Fast bruttoinvestering<br />
1993 1994 1995 1996 1997 1998 1999 2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006<br />
Källa: SCB Data t.o.m fjärde kvartalet 2006<br />
29
Bilaga 4: De mest sedda programmen under 2006 enligt MMS<br />
30
TRITA-CSC-E 2007:091<br />
ISRN-KTH/CSC/E--07/091--SE<br />
ISSN-1653-5715<br />
www.kth.se