Förfäras ej.pdf - Myndigheten för samhällsskydd och beredskap
Förfäras ej.pdf - Myndigheten för samhällsskydd och beredskap
Förfäras ej.pdf - Myndigheten för samhällsskydd och beredskap
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Både elverkets växel <strong>och</strong> larmnumret SOS 90 000 kraschade. Saken <strong>för</strong>värrades av att elverket<br />
trodde att avbrottet skulle bli kortvarigt <strong>och</strong> nöjde sig där<strong>för</strong> med ett kort meddelande i radio,<br />
som bara de som hade batterimottagare eller bilradio hade möjlighet att ta emot. Till sist tvingades<br />
man köra runt med högtalarbilar <strong>för</strong> att informera. Lärdomarna var att det är viktigt att<br />
göra en katastrofplan med information som ett viktigt led, <strong>och</strong> att inte lova <strong>för</strong> mycket.<br />
Det stora avbrottet 1983 varade mindre än en halvtimme på vissa platser <strong>och</strong> mer än fem<br />
timmar på andra. Den här gången gjorde BN en hel rad studier, där opinionsinstitutet Sifo,<br />
forskningschefen Törnqvist, docent Örjan Hultåker <strong>och</strong> forskaren Sverker Syrén engagerades.<br />
BN:s kanslichef Per-Axel Landahl invaldes i en arbetsgrupp <strong>för</strong> informationsfrågor som utsetts<br />
av regeringens undersökningskommission <strong>för</strong> el<strong>för</strong>sörjningens sårbarhet.<br />
Det visade sig att mer än hälften av hushållen fick information genom batteriradio. En stor<br />
del av informationen spreds dock genom direkta personliga kontakter. Bara 4 procent tog till<br />
telefonen, vilket emellertid räckte <strong>för</strong> att blockera växlarna. En lärdom <strong>för</strong> el-distributörerna var<br />
att skaffa extra telefoner, om inte annat så <strong>för</strong> att själva kunna kontakta massmedierna.<br />
Radion tystnade plötsligt den 5 september 1987 på grund av ett kabelfel. SPF gav dåvarande<br />
universitetslektor Stig Arne Nohrstedt i uppdrag att kartlägga händelse<strong>för</strong>loppet <strong>och</strong> se hur allmänhet,<br />
massmedier <strong>och</strong> myndigheter reagerade.<br />
Nu tog det en <strong>och</strong> en halv timme innan länsalarmeringscentralerna kontaktades, vilket var<br />
alldeles <strong>för</strong> länge. De inblandade aktörerna Sveriges Radio, Televerket <strong>och</strong> TT blev osäkra i sitt<br />
agerande <strong>och</strong> lämnade oklar information.<br />
Radions viktiga roll<br />
1938 gjorde den amerikanske demonregissören Orson Welles sin berömda radiodramatisering<br />
om en invasion från planeten Mars. En del lyssnare drabbades av panik. Det var <strong>för</strong>stås inte<br />
meningen. Inte heller den ungdomsredaktion som 1973 sände ett fiktivt nyhetsprogram om en<br />
olycka vid Barsebäck, hade någon ond avsikt. Den ville bara skapa debatt om kärnkraftens<br />
säkerhet. Barsebäck var vid den tiden inte ens laddat. Men programmet ledde tydligen till oro<br />
<strong>och</strong> enligt vissa massmedier också till en panikartad flykt. ”Katastrofen i Barsebäck, en fingerad<br />
nyhetssändning <strong>och</strong> dess följder” (Rapport nr 65 <strong>och</strong> 66, 1974) skrevs av Karl Erik Rosengren,<br />
Samarbetet med forskare<br />
i Estland kom<br />
igång redan <strong>för</strong>e befrielsen<br />
i augusti 1991. Ett<br />
ryktes anatomi<br />
(Meddelande nr 132)<br />
handlade om den panik<br />
som uppstod i Estland<br />
när ett satiriskt TV-program<br />
meddelade att finska<br />
100-marksedlar<br />
skulle dras in. Den estniska<br />
opinionsforskaren<br />
Andrus Saar bidrog<br />
med grundmaterialet,<br />
som kompletterades av<br />
Göran Stütz <strong>och</strong> Eino<br />
Tubin.<br />
FÖRFÄRAS EJ<br />
109