heljered, gestaltningsprogram. - Mölndal
heljered, gestaltningsprogram. - Mölndal
heljered, gestaltningsprogram. - Mölndal
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
21<br />
HELJERED, GESTALTNINGSPROGRAM.<br />
KÅLLERED, MÖLNDALS KOMMUN<br />
Byggherrar: - Kålleredsfastigheter c/o HSB Produktion,<br />
- HSB <strong>Mölndal</strong><br />
- <strong>Mölndal</strong>sbostäder<br />
- NCC boende<br />
CANDELA ARKITEKTER OCH GF KONSULT NOVEMBER-03
FÖRORD<br />
Detta <strong>gestaltningsprogram</strong> har utarbetats i en arbetsgrupp med representanter från<br />
HSB Produktion, HSB <strong>Mölndal</strong>, <strong>Mölndal</strong>sbostäder, NCC Boende, Stadsarkitektkontoret i<br />
<strong>Mölndal</strong>s kommun, GF Konsult och Candela Arkitekter.<br />
Gestaltningsprogrammet för Heljered är ett komplement till detaljplanerna och syftar till att<br />
påverka och inspirera byggherrarna till att detta bostadsområdet skall uppnå den gemnsamma<br />
målsättningen för utformningen.<br />
Vid erfarenhetsåterföring i arbetet med projektering och genomförande under de närmaste åren<br />
kan detta <strong>gestaltningsprogram</strong> kompletteras och revideras. (Redovisningen är utarbetad i ett<br />
layout-program)<br />
22<br />
Konsulter vid utformningen av gestalningsprogrammet har varit:<br />
Landskapsarkitekt Cris Delisle, GF Konsult och<br />
Arkitekt Ingemar Mattsson, Candela Arkitekter.<br />
Ansvarig i arbetsgruppen är: Ingrid Sjöberg, VD HSB <strong>Mölndal</strong>.<br />
INNEHÅLLSGFÖRTECKNING: sid<br />
Planförutsättningar 1<br />
Målsättningar 2<br />
Delområden 3<br />
Gestaltningsprogram för hela Heljered 4<br />
Gestaltningsprogram för Heljered Byväg 6<br />
Gestaltningsprogram för Heljereds Backar 8<br />
Gestaltningsprogram för Heljereds Ängar 10<br />
Gestaltningsprogram för Landmärken 12<br />
Bilaga B. Bostäder och förskola 15<br />
Bilaga H. Hus och fasadutformning 17<br />
Bilaga K. Kulörer på byggnader 18<br />
Bilaga M. Markutformning på tomtmark 21<br />
Bilaga P. Park- och vattenstråk 25<br />
Bilaga V. Vägutformning och vägskyltar 30<br />
Bilaga U.Utomhusbelysning 35<br />
Bilaga HP. Hedbäckens parkstråk. 38
HELJERED, GESTALTNINGSPROGRAM.<br />
1<br />
PLANFÖRUTSÄTTNINGAR:<br />
Heljered är beläget i Kållered, <strong>Mölndal</strong>s kommun, ca 6 km från <strong>Mölndal</strong>s centrum och ca 14 km från<br />
Göteborgs centrum. Området ligger väster om Ekenleden mittemot IKEA och Ekens Center.<br />
Heljereds bostads- och verksamhetsområde är beläget mellan Sandsjöbackas naturreservat i söder och<br />
Hedbäckens vattensystem i norr. I öster gränsar området till Ekenleden och i väster till öppna markområden.<br />
Byggherrar: - Kålleredsfastigheter c/o HSB Produktion, HSB Mölnda, <strong>Mölndal</strong>sbostäder,<br />
NCC boende, Enskilda fastighetsägare och <strong>Mölndal</strong>s kommun, allmänna vägar mm.<br />
Karta över Heljereds läge i Kållered.<br />
PLANARBETE:<br />
Program för detaljplaner i Heljered bygger vidare på idéer från parallella uppdrag om bostadsområdet under<br />
hösten 1999.<br />
Detta <strong>gestaltningsprogram</strong> skall tillhöra planhandlingarna. Det skall ge vägledning där utformning av gator,<br />
parkmark, tomter och byggnader inte regleras genom bestämmelser i detaljplanen eller lagen. Det förtydligar<br />
detaljplanens intentioner och utgör program för kommande projekterings- och granskningsinsatser.<br />
Programmet är också ett verktyg för kontroll och uppföljning.<br />
Programmet vänder sig till:<br />
- Kommunens politiker och tjänstemän som beslutar om detaljplaner och bygglov.<br />
- Remissinstanser i planarbetet<br />
- Exploatörer, byggherrar och deras konsulter och byggare.<br />
- Brukare, såväl de som finns i området i dag och de som kommer att flytta dit.<br />
- De som förvaltar och sköter området
MÅLSÄTTNINGAR:<br />
Till grund för planarbetet ligger idéer om att forma ett småskaligt modernt samhälle med egen karaktär - i<br />
samverkan med naturen och befintlig lantlig bebyggelse. - ”EN MODERN BY.”<br />
Topografiska förhållanden med mark som sluttar mot norr och svåra grundförhållanden nere i dalen kräver<br />
en omsorgsfull anpassning av bostäderna till solförhållanden och terrängen – inom ramen för en rimlig<br />
kostnadsnivå.<br />
2<br />
I områdesplanen för Heljered är bostäder och verksamheter mjukt grupperade i det ursprungliga<br />
jordbrukslandskapet. Bostäderna i de inre delarna har nära till parkstråk och i de yttre delarna gränsar<br />
bostäderna till naturmark.<br />
Befintliga hus och gårdar samverkar med nya hus till en ”luftig bebyggelse”, som släpper fram solen mellan<br />
husen – vilket är viktigt framförallt under vinterhalvåret.<br />
Parkstråken i nord-sydlig riktning binder samman Sandsjöbackareservatet med Hedbäckens vattenområde.<br />
Dessa stråk innehåller öppna gräsytor och lekytor med inslag av träd- och buskvegetation, bäckar och<br />
dammar, gärdsgårdar mm.<br />
Utformningen av byggnader och mark inom området kräver ett <strong>gestaltningsprogram</strong> för att uppnå målet att<br />
Heljered skall upplevas som ett bostadsområde med egen karaktär och som en harmonisk och inspirerande<br />
boendemiljö.<br />
Detta program ger möjlighet till att styra utformningen av byggnader och yttre miljö mot en helhet. Området<br />
innehåller ”modern bebyggelse” som samverkar runt det centrala stråket Heljereds Byväg, där den gamla<br />
bykänslern skall skapas.<br />
Gestaltningsprogrammet är indelat i tre nivåer med bilagor för olika ämnesområden:<br />
- Gestaltningsprogram för hela Heljered.<br />
- Gestaltningsprogram för respektive delområde.<br />
- Gestaltningsprogram för ett antal ”landmärken” (orienteringspunkter).<br />
Gestaltningsprogrammet beskriver utformningskrav, rekommendationer och ekologiska krav, som skall<br />
medverka till att Heljered kan uppnå målet att bli ett framsynt bostadsområde.<br />
Flygbild över Heljered sett från söder.
DELOMRÅDEN: (Indelning med namn)<br />
Heljered har stor variation beträffande topografi, markområden, befintlig bebyggelse, ägoförhållanden,<br />
vegetation, vattendrag och solförhållanden.<br />
Genom att urskilja naturliga gränser i landskapet kan man definiera delområden, som kan ges en<br />
karaktäristisk utformning - inom ramen för den gemensamma utformningen för hela Heljered.<br />
3<br />
Plankarta över Heljeredsområdet med delområden.<br />
Heljereds indelning i delområden:<br />
- “Heljereds Höjder” med friliggande villabebyggelse i 1 - 1 1⁄2 våning / alternativt 1 våning<br />
+ souterrängvåning i bergs- och skogsterräng nära Sandsjöbackareservatet. Området innehåller<br />
befintliga utspridda fritidshus och åretrunt-hus, som kommer att kompletteras med nya styckebyggda<br />
villor på friköpta tomter. I området ingår den södra delen av Etapp 1 med friliggande grupphus i<br />
2 våningar i den östra sluttningen (HSB).<br />
- “Heljereds Hagar” Mellersta området av Etapp 1 med parhus och kedjehus i 1 – 2 våningar i den<br />
östra plana delen nära Ekens Center (HSB).<br />
- “Heljereds Byväg” med ursprungliga gårdar och bostäder längs Byvägen, som skall kompletteras<br />
med nya varierade villor i 1 1⁄2 våning (med ”förhöjt väggliv”). En förskola i 1 – 2 våningar<br />
lokaliseras i östra delen intill verksamhetsområdet.<br />
- ”Heljereds Backar” det centrala området med nya kedjehus och friliggande hus i 1- 2<br />
våningar samt 2 vånings flerbostadshus och parkstråk i sluttningen mellan Byvägen och den nya<br />
Heljeredsvägen.<br />
- ”Heljereds Ängar”Det norra området med nya flerbostadshus i 2 – 3 våningar och parkstråk på de<br />
öppna låglänta ängarna intill Hedbäckens vattensystem.<br />
- “Heljereds Östra …” Verksamhetsområde med kontor och arbetsplatser i parkmiljö<br />
intill Ekens centrum.
4<br />
GESTALTNINGSPROGRAM FÖR HELA HELJERED:<br />
Områdets helehetsintryck skapas av gemensamma utformningsprinciper<br />
för alla delområden.<br />
1. Byggnader: Områdets grundprincip är att byggnader skall vara<br />
friliggande – eller kedjehus. (parhus i Etapp1) Detta ger möjlighet<br />
att släppa fram natur och sol mellan byggnaderna. Småhus i 1 – 2 våningar<br />
samt flerbostadshus i 2 – 3 våningar med ett trapphus. - ej loftgång.<br />
Förskola bör delas in i mindre byggnader med interna samband. Se Bilaga B.<br />
2. Mark: Vägar och byggnader skall ges en god anpassning till<br />
terrängen så att landskapets ursprungliga karaktär bibehålls.<br />
Utformning med lokalt omhändertagande av dagvatten och begränsad<br />
uppfyllningar på marken - för att undvika sättningar. Se Bilaga M.<br />
3. Fasader: För att området skall få en tidstypisk/ modern utformning<br />
föreslås släta puts- och träfasader inom området - med undantag<br />
av Byvägen, som utformas med profilerade träfasader (Locklistpanel).<br />
Fasadkulörer knyts till respektive delområde. (”Heljereds Höjder” bör<br />
inordnas i dessa målsättningar.) Se Bilaga H.<br />
Locklist träpanel Puts/trä Slät träpanel<br />
4. Tak: ”Lätta ”sadeltak (ej valmade), taklutningar mellan 8 - 18 grader<br />
samt Heljereds Byväg och H:s Höjder mellan 22-38 grader. Ur harmoni- och<br />
solsynpunkt skall som regel skall taknock vara parallell med lokalväg / gångväg.<br />
Som undantag kan hus utformas med gavel mot vägen. Kulörer på tak knyts till<br />
delområden. Takfot med synliga taktassar och lätt konstruktion.<br />
Takuppbyggnader med huvar skall ha ”skorstenskaraktär” med vertikal<br />
utformning. Se Bilaga B.<br />
<br />
<br />
<br />
Friliggande hus/<br />
Kedjehus<br />
<br />
Tak Parallellt med lokalväg i Gerrebacka skog, Göteborg Exempel på ”Skorsten”
5. Fönster: Fönster/glasytor utformas som ”hål i fasad” med<br />
hela lufter – ej fönster med spröjsindelning. Överkant fönster<br />
min. 2,2 m över golv - för att släppa in mycket dagsljus. Se Bilaga B.<br />
6. Entréer: Entrédörrar och partier ges en karaktäristisk och induviduell<br />
utformning och orienteras mot vägar och gångvägar – för social kontakt<br />
och övervakning.<br />
7. Kompl. Sopkärl/ miljöhus inordnas med övriga byggnader.<br />
8. Bilplats: Småhusens bilplats lokaliseras till tomten. Flerbostadshusen<br />
har bilplats på parkeringsgård nära bostaden. Se Bilaga M.<br />
9. Tomtmark: Häckar avgränsar tomter mot vägar och parkmark i<br />
Heljereds Backar och mera allmänt i H:s Ängar. Murar/ staket av trä<br />
byggs längs H:s Byväg och i H:s Höjder. Grindar i öppningar mot vägar.<br />
Soliga uteplatser på mark eller balkong till varje bostad. Se Bilaga M.<br />
5<br />
Bostad med höga fönster, ök=2,2 m.<br />
10. Vägar: Allmänna bilvägar och gångvägar utformas med Karaktäristiska entréer.<br />
gatusektioner enligt detaljplanen. Lokala vägar och gångvägar samordnas<br />
inom delområden. Gatuskyltar och orienteringsskyltar samordnas inom<br />
hela hela Heljered. Se Bilaga V.<br />
11. Belysning: Utomhusbelysning på allm. vägar enligt kommunens krav.<br />
Inom samtliga delområden samordnas val av armatur. Se Bilaga U.<br />
12 Parkstråk: Samtliga delområden innehåller parkstråk- öppna för<br />
allmän gångtrafik. Utformningsprinciper för vatten i bäckar och dammar,<br />
gräsytor, bollplaner mm utformas enligt beskrivning. Se Bilaga P.<br />
Parkstråk i bostadsområden<br />
13 Ekologi: Lokalt omhändertagande av dagvatten uppnås genom<br />
markbeläggning, bäckar, och öppna vattenytor. Buskar och träd väljes<br />
som följer områdets naturliga växt- och djurliv. Byggherrar väljer miljöprofil för<br />
respektive område. Fjärrvärmekulvert finns i Ekenleden med möjlighet till<br />
anslutning av Heljeredsområdet. Se Bilga P.
GESTALTNINGSPROGRAM FÖR ”HELJEREDS BYVÄG”:<br />
1. Byggnader: Befi ntliga gårdar och småhus kompletteras med<br />
friliggande villor i 1 våning + våning med ”förhöjt väggliv”(1,5 m).<br />
Varierade storlekar på husen och gärna individuella formspråk Se Bilaga B.<br />
Bygatan kompletteras med friliggande villor<br />
2. Mark: Bostadsvånings golv byggs min. 0.2 m över angränsande<br />
gata och med ett avstånd till gata som medger insynskyddande<br />
plantering. Stödmurar av natursten, betong eller murblock byggs<br />
på gatusidan för att ta upp nivåskillnader. På trädgårdssidan kan<br />
slänter byggas. Se Bilaga M.<br />
3.Fasader: Fasadmaterial av typ ”profi lerad” träpanel,<br />
(Locklistpanel). Fasadkulörer: Mellan- eller mörka kulörer i ”rött”,<br />
”grått” och ”grönt”. Burspråk kan ge speciell karaktär åt husen<br />
längs vägen. Se Bilaga H.<br />
4. Tak: Taklutningar: 22 - 38 grader. Taknock parallellt med Fasader med locklistpanel<br />
Byvägen eller korsande väg. Takmaterial av takpannor, gärna<br />
lertegel med ”lätt” takfot. Takkulörer: Grått och rött.<br />
Takfot ca 0,4- 0,7 m på långsida och 0.2 -0,4 m på gavel.<br />
Takhuvar utformas med ”skorstenskaraktär”.<br />
Övervåning kan byggas med takkupor på långsidor. Se Bilaga B.<br />
5. Fönster: Fönster utformas som ”hål i fasad” - utan utvändiga<br />
fönstersmygar. Burspråk har mera fönster. Fönsteromfattningar<br />
målas i avvikande/ alternativt i fasadkulör.<br />
Kulörer: Karm båge och bleck i valfri kulör. Se Bilaga B och K.<br />
6. Entrédörrar: Entrédörrar orienteras mot Byvägen. Entrépartier<br />
markeras i form och färg.<br />
7. Kompl: Plats för sopkärl byggs samman med hus/garage.<br />
Brevlådor med individuell utformning.<br />
6<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
<br />
Entrédörrar vänder sig mot Bygatan
8. Bilplats: Bilplats lokaliseras till varje bostad/tomt. Carport/ garage<br />
placeras 6 m från vägen för att ge öppenhet mellan bostad och väg.<br />
Fasad- och takmaterial samordnas med respektive hus. Bilplats med<br />
markbeläggning av grus eller Asfalt/ betongplattor. Se Bilaga M.<br />
stenmurar mot vägen. Staket/häckar i övriga tomtgränser.<br />
Grindar i öppningar mot Byvägen. Se Bilaga B, P, M.<br />
Bilplats på tomten framför garage<br />
9. Tomtmark: Stenmurar / staket längs vägen. Staket/häckar i övriga<br />
tomtgränser. Grindar i öppningar mot Byvägen med tanke på barnsäkerheten.<br />
Se Bilaga M.<br />
10. Lokalväg: Byvägen skall asfalteras i full bredd.<br />
I anslutningspunkt mot annan gata skall tre rader plattor med<br />
förhöjning markera övergången mellan olika trafikmiljö. Mellan<br />
vägkorsningar kan förhöjningar/farthinder byggas. Se Bilaga V.<br />
Bygatans utformning för gående och trafik.<br />
11. Belysning: Belysning skall ge egen karaktär åt Byvägen och dess<br />
platser. Se Bilaga U.<br />
12. Parkstråk: Öppna parkstråk i Heljereds Backar ansluter till<br />
Byvägen med gångvägar som leder till Heljerds Ängar. Små<br />
torg/ lekplatser anläggs i östra och västra delen av Byvägen.<br />
Ytbeläggning av grus. Se Bilaga P.<br />
13. Ekologi: Respektive byggherre kompletterar det gemensamma<br />
miljöprogrammet med egen miljöprofil.<br />
7<br />
Parkstråk ansluter till Bygatan
8<br />
GESTALTNINGSPROGRAM FÖR ”HELJEREDS BACKAR”:<br />
1. Byggnader: Friliggande hus - och kedjehus i 1 –2 våningar<br />
med möjlighet till sammanbyggda garage/carport i tomtgräns.<br />
Flerbostadshus i västra delen med gemensamma parkeringsgårdar.<br />
Frilggande hus/ alternativt kedjehus<br />
2. Mark: Bostadsvånings golv byggs min. 0.2 m över väg och<br />
med ett avstånd till gata som medger insynskyddande plantering.<br />
Stödmurar av natursten/ betong/ murblock byggs på gatusidan för<br />
att ta upp olika nivåskillnader- på trädgårdssidan med slänter. Se Bilaga M.<br />
3. Fasader: Material av puts och trä- i valfria kombinationer. Träpaneler<br />
med ”slät” karaktär ( spontad panel eller panelbrädor med smal springa).<br />
Ljusa fasadkulörer: i ”beige” och ”varmgrått”. Se Bilaga H och K<br />
Friliggande hus /alt kedjehus<br />
Putsad fasad Slät träfasad<br />
Putsade radhus vid Korsåsgatan,<br />
4. Tak: Taklutningar med 8 – 18 graders lutning. Takmaterial av falsad Gbg.<br />
plåt eller betongpannor/ korr. cementb. skivor. Takkulörer: Grå<br />
mörkgrå kulörer. Taksprång: Långsida: 0,4 –0,7 m, gavel: 0.2 –0,4 m.<br />
Frånluften samordnas till en takhuv per hus och utformas med<br />
”skorstenskaraktär” och en höjd över takytan på 1,0 – 1,5 m. Se Bilaga B.<br />
5. Fönster: Fönster och glaspartier utformas med små - eller inga<br />
fönstersmygar utvändigt. Fönsteromfattningar målas i fasadkulör.<br />
Kulörer: Fönster + bleck i valfri kulör.<br />
6. Entrédörrar: Huvudentré orienteras mot lokalväg/ gångväg.<br />
Entrépartier markeras i form och färg. Kök/ matplats orienteras<br />
företrädesvis mot husets entrésida.<br />
7. Kompl.: Plats för sopkärl byggs samman med respektive hus/garage.<br />
Brevlådor placeras vid lokalvägen nära entrén med enhetlig utformning<br />
inom respektive område.
9<br />
8. Bilplats: Kedjehusens bilplats lokaliseras till varje bostad/tomt.<br />
Carport/ garage placeras mellan husen och 6 m från vägen för att skapa<br />
öppenhet/utblick mellan bostad och lokalväg. Bilplats skall ha<br />
ytbeläggning av asfalt eller betongplattor. Flerbostadshusens<br />
bilplatser/carport samlas till parkeringsgårdar. Fasad-och takmaterial<br />
för garage samordnas med respektive hus. Se Bilaga B, M.<br />
Häckar i tomtgräns, bilplats med carport mellan husen, Breviks Ängar, Gbg.<br />
9. Tomtmark: Häckar eller stenmurar/ stengärdsgårdar vid avgränsning<br />
av tomter mot gata/gångväg/parkmark - alternativt uteplatser vid<br />
bostadsrätt/ hyresrätt. Se Bilaga M.<br />
10. Vägar: Lokalvägen skall asfalteras med en rad av 500x500 grå<br />
betongplattor vid tomtgränser /alt.förhöjd ”gångbana” på en sida.<br />
Anslutning mot överordnad väg markeras med tre rader plattor med<br />
Förhöjning som markerar olika trafikmiljöer. Se Bilaga V.<br />
Lokalvägens utformning vid<br />
grupphus/ garage<br />
11. Belysning: Belysning av bilvägar och gångvägar samordnas inom<br />
samtliga delområden. Låg belysningsstolpe för att underlätta lampbyte.<br />
Belysning på fasader samordnas inom resp. delområde. Se Bilaga U.<br />
12. Parkstråk: Ett öppet parkstråk genom delområdet skall planeras<br />
med allmänna grusade gångvägar som förbinder H:s Byväg och H:s Ängar.<br />
Den allmänna gångvägen skall ansluta till omgivande lokalvägar, och<br />
lekplatser. Dike/bäck och eventuell uppdämd vattenyta samt befintliga<br />
och nya gärdsgårdar samordnas med vegetationen till en välkomnande<br />
parkmiljö. Se Bilaga P.<br />
13. Ekologi: Byggherrarna komletterar gemensamma miljömål för<br />
Heljered med ekologisk profil för varje objekt.
10<br />
GESTALTNINGSPROGRAM FÖR ”HELJEREDS ÄNGAR”:<br />
1. Byggnader: Friliggande fl erbostadshus i 2 – 3 våningar, som vardera<br />
innehåller ett trapphus. Varierade storlekar på lägenheter. Bilplatser<br />
samlade till gemensamma parkeringsgårdar. Se Bilaga B.<br />
Friliggande fl erbostad med lägenheter - obs skorstenen - i Eklanda, <strong>Mölndal</strong><br />
2. Mark: Bostadsvåning byggs min. 0.3 m över angränsande gata/ gångväg<br />
och med ett avstånd till gata/ gångväg som medger insynskyddande<br />
plantering. Balkonger/ terrasser i markplan har förbindelse med uteplats<br />
på mark. Se Bilaga M.<br />
3. Fasader: Fasadmaterial av puts – alternativt puts med<br />
inslag av trä. Fasadkulörer: Mellan - mörka kulörer i<br />
”rött” och ” gulrött”.<br />
Balkongfronter av glas/skivor alternativt pinnar.<br />
Se Bilaga H.<br />
Putsade fl erbostadshus vid Träkilsgatan, Robertshöjd i Gbg.<br />
4. Tak: Taklutningar med 14 –18 graders lutning.<br />
Takmaterial avfalsad plåt eller takpannor/ korr. cemenbaserade<br />
skivor. Taknock parallell med gångväg.<br />
Takkulörer: Röda - mellangrå kulörer.<br />
Taksprång: långsida: 0,4 –0,7 m, gavel: 0,2 –0,4 m.<br />
Takhuvar samordnas med kulör lika tak och utformas med<br />
”skorstenskaraktär” och en höjd över takytan på 1,2- 1,5 m.<br />
Se Bilaga B.
5. Fönster: Fönsteromfattningar målas i fasadkulör.<br />
Kulörer: Karm båge och bleck i valfri kulör.<br />
11<br />
6. Entrédörrar: Huvudentréer orienteras mot gångväg/ gård.<br />
Entrépartier och skärmtak markeras i form och färg.<br />
7. Kompl.: Miljöhus för sophantering kan byggas samman<br />
med garage/ carport. Kvarterslokal/ tvättstuga byggs som friliggande<br />
byggnad. Postfack placeras i entrévåning till trapph<br />
8. Bilplats: Bilplatser lokaliseras till parkeringsgårdar med carport/ plank<br />
som bullerskydd mot Heljeredsvägen. Bilplats skall ha ytbeläggning<br />
av asfalt eller betongplattor. Fasad- och takmaterial för garage/ carport<br />
samordnas med respektive hus. Se Bilaga M.<br />
9. Tomtgräns: Häckar avgränsar uteplatser mot grannar och parkmark.<br />
Vid utsatta lägen kompletteras häckar med staket. Se Bilaga M.<br />
10. Vägar: Lokalväg/ angöring skall asfalteras med en rad av<br />
500x500 grå betongplattor vid gränser. Vid anslutning mot Heljeredsvägen<br />
och GC-väg skall tre rader plattor med förhöjning markera olika<br />
trafikmiljöer. Se Bilaga V.<br />
11. Belysning: Belysning av bilvägar och gångvägar samordnas med<br />
öviga delområden. Belysning på fasader samordnas inom respektive kvarter.<br />
Se Bilaga U.<br />
12. Parkstråk: Öppna parkstråk mellan bostadsgrupperna genom H:s Ängar<br />
skall planeras med allmänna grusade gångvägar som förbinder H:s Backar<br />
och Hedbäckens vattensystem.<br />
De allmänna gångvägarna skall anslutas till omgivande bostadsgårdar,<br />
lekplatser, bollplaner och gångvägar längs Hedbäcken.<br />
Diken, bäckar och befintliga och nya gärdsgårdar samordnas med<br />
vegetationen till en välkomnande parkmiljö. Se Bilaga P.<br />
13. Ekologi: Byggherren kompletterar gemensamma miljömål för<br />
Heljered med ekologisk profil för varje objekt.<br />
Öppna parkstråk<br />
mellan bostadsgrupperna.
GESTALTNINGSPROGRAM FÖR ”LANDMÄRKEN” (ORIENTERINGSPUNKTER) I HELJERED:<br />
”Landmärken” inom Heljeredsområdet.<br />
Inom Heljered skapas ett antal ”landmärken” vid strategiska punkter som skapar orienterings- och<br />
målpunkter för boende och besökare i området.<br />
1. Byggnader: - Befintliga gårdar med bostäder och ekonomibyggnader bevaras om detta är<br />
möjligt för att återknyta till jordbrukslandskapets kultur.<br />
Befintlig gård med bostadshus och ekonomibyggnader vid Byvägen.<br />
12
- Befintliga villor inordnas i ny bebyggelse som referenspunkter i landskapet.<br />
- Hus utformas med anknytning till speciell verksamhet.<br />
Exempel: Förskola, äldreboende, hembygdsgård, kvartersgård,<br />
konstnärsatelje, hantverk mm.<br />
2. Fasader/tak: Strategiskt placerade nya hus i området utformas med avvikande fasadkulör/ tak.<br />
Exempel: Hus i en vägkorsning och i fonden på en väg.<br />
3. Tomtgräns: Strategiskt placerade hus utformas med staket som ges en avvikande<br />
utformning. Exempel: Vid Byvägens ”torg”.<br />
4. Belysning: Byvägens ”Torg” och andra mötesplatser kompletteras med accentbelysning som<br />
ger desaa platser egen karaktär efter skymningen.<br />
Strategiska gångstråk får starkare utomhusbelysning för att uppnå god<br />
trygghet. Se Bilaga U.<br />
5. Parkstråk: Parkstråkens möten mot vägnätet med utblickar tas till vara.<br />
Stengärdsgårdar utformas som återkommande tema inom Heljered.<br />
I strategiska lägen byggs ”vägmärken” av stenmurar med inristade stenar.<br />
Orienteringsskylt för Heljered vid infarten till området. Se Bilaga P<br />
Stengärdsgård i Gerrestad Skog och Gård, Göteborg.<br />
6. Festplats: En ”Festplats” nära gemensamhetshuset vid infarten till Heljered som planeras för<br />
olika aktiviteter såsom: marknad, lekar, spel och dans. Platsen utrustas med lämplig<br />
markbehandling, belysning, regnskydd mm. Se Bilaga HP<br />
7. Utsiktsplats: Ett naturområde ingår i ”Heljereds höjder” och på berget har man en vid utsikt över<br />
Heljeredsområdet. Detta är ett lämpligt läge för en utsiktsplats med anslutande gångvägar<br />
som bör utrustas med bänkar och god belysning.<br />
En sådan plats kan vara en målpunkt vid promenader under alla årstider.<br />
Se Bilaga P<br />
13
14<br />
GESTALTNINGSPROGRAM FÖR HELJEREDS HÖJDER:<br />
Redovisas senare enligt samma princip som övriga delområden.<br />
GESTALTNINGSPROGRAM FÖR HELJREDS HAGAR.<br />
Redovisas separat i samband med tidigare projektering och genomförande.<br />
GESTALTNINGSPROGRAM FÖR HELJEREDS ÖSTRA<br />
(VERKSAMHETSOMRÅDET)<br />
Redovisas ej i detta <strong>gestaltningsprogram</strong>.<br />
BILAGOR:<br />
Bilaga B. Bostäder och förskola.<br />
Bilaga H. Hus och fasadutformning.<br />
Bilaga K. Kulörer på byggnader<br />
Bilaga M. Markutformning.<br />
Bilaga P. Park och vattenstråk<br />
Bilaga V. Vägutforning och vägskyltar.<br />
Bilaga U. Utomhusbelysning.<br />
Bilaga HP. Hedbäckens parkstråk.<br />
Bilaga EK. Ekologi.
BILAGA B. BOSTÄDER OCH FÖRSKOLA.<br />
Heljeredsområdet innehåller bostäder och bostadskomplement - med undantag av Heljereds Östra.<br />
(verksamhetsområdet intill Ekens center.)<br />
Målsättningen är att bygga frliggande enbostadshus och friliggande flerbostadshus - med undantag av<br />
Etapp 1 i Heljerds Hagar och del av Heljereds Höjder (östra delen), där man har projekterat parhus.<br />
Frilggande villor:<br />
Takvinkel för enplanshus:<br />
22-38 grader<br />
Takvinkel för tvåplanshus:<br />
22 grader<br />
Bottenbjälklag: min. 0,2 m<br />
över gata.<br />
Takhöjd: Helst min. 2,5 m.<br />
Friliggande villa med<br />
förhöjt väggliv<br />
förhöjt väggliv:max 1,5 m<br />
Takvinkel: 22- 38 grader<br />
Bottenbjälklag min 0,2 m<br />
över gata.<br />
Kedjehus i en till två våningar:<br />
Takvinkel: 8 - 18 grader<br />
Bottenbjälklag min 0,2 m<br />
över gata/gångväg.<br />
15<br />
Sektion genom 11⁄2-plans villa<br />
Sektion genom 11⁄2-planshus med förhöjt väggliv.<br />
Sektion genom 2-plans kedjehus<br />
Illustration 1-plans kedjehus Illustration med 2-plans kedjehus
BILAGA B.<br />
Flerbostasdhus i två - tre våningar:<br />
Takvinkel: 14 - 18 grader.<br />
Bottenbjälklag min. 0,3 m över gata/gångväg.<br />
16<br />
Sektion genom flerbostadshus Exempel på trapphus och bostadsplaner i flerbostadshus<br />
Flerbostadshusens plan idé är:<br />
Tvåvåningshus:<br />
2 - 3 lägenheter per våning- ej hiss.<br />
Trevåningshus:<br />
3 lägenheter per våning- med hiss.<br />
Om man räknar med att bottenvåningen<br />
i alla hus är tillgänglig för<br />
handikappade och att trevåningshusen<br />
har hiss - blir ca 2/3 av antalet bostäder<br />
i detta område tillgängliga för<br />
handikappade.<br />
Bostäderna grupperas i öppna kvarter<br />
med mellanliggande parkstråk.<br />
Barnstuga/förskola Planillustration med flerbostadshus i Heljereds Ängar.<br />
En förskola uppdelad på flera byggnader (vinkelhus i tre våningar)<br />
( en avdelning/ byggnad) som har intern<br />
förbindelse ger en ”luftig” anläggning.<br />
Illustration på förskola med kopplade byggnader sett från Heljerdsvägen. Planillustration, förskola
BILAGA H. HUS OCH FASADUTFORMNING<br />
17<br />
Byggnaderna inom Heljerdsområdet skall hållas samman av en gestaltningsidé som bygger på en modern<br />
och tidstypisk utformning.<br />
Ett undatag är Heljereds Byväg, där gamla hus, gårdar, befintliga villor och nya hus skall samverka längs<br />
vägen till ett karaktäristiskt stråk.<br />
Byggnadernas volymer skall samverka i respektive delområde och hållas samman i kulör. - Se Kulörbilagan.<br />
Byggnadernas fasader skall ha en ”slät karaktär” i Heljered för att ge ett lätt intryck och reflektera solen i<br />
den svaga norrsluttning. - Med<br />
undantag för ”Heljereds Byväg”, där profilerade fasader anknyter tii<br />
den befintliga bebyggelsen.<br />
Fasadprinciper:<br />
Heljereds Byväg:<br />
Träpanel med locklister.<br />
Se principsektion till höger.<br />
Heljereds Backar:<br />
Träpanel med täckbräda och smal<br />
springa max 30 mm.<br />
Panelen ger ett ”slätt” intryck.<br />
Se principfigur till höger.<br />
Kan ersättas med vertikal spontad<br />
panel med eller utan profilerat spår.<br />
Putsad slät fasad me eller utan<br />
träfyllningar under t ex fönster.
18<br />
BILAGA K. KULÖRER PÅ BYGGNADER.<br />
Heljereds bostadsområden har olika förutsättningar beträffande topografi,<br />
tillgång till solljus och närhet till befintlig bebyggelse.<br />
Målsättningen är att hålla samman respektive delområde beträffande kulör<br />
och ljushet på utvändiga material. Kulörsammanställning se sid K3.<br />
Heljereds Byväg:<br />
Området innehåller befintliga bostadshus som har fasader med vit, gul och<br />
röd kulör. Ekonomibyggnader och uthus är i regel målade i falurödfärg.<br />
De flesta taken har röda takpannor men det förekommer även grå, bruna och<br />
svarta takpannor.<br />
Nya hus skall ha:<br />
Fasader: täckmålade i mörkare kulörer : rött, grönt och grått, som formar<br />
husen längs Byvägen till en såväl gammal som modern miljö.<br />
Tak: Takpannor i kombination med slätplåt i röda och grå kulörer.<br />
Fönsteromfattningar: i valfri kulör.<br />
Fönster: i valfri kulör.<br />
Staket: målas i valfri kulör.<br />
Fasadkulörer, nya hus i Heljereds Byväg<br />
Heljereds Backar:<br />
Området innehåller enstaka villor med vita och gula fasader. Takpannor i rött<br />
och grått.<br />
Nya gruppbyggda småhus hus i den svaga norrsluttningen skall ha ljusa<br />
kulörer som håller samman områdets karaktär av modern bebyggelse och<br />
som reflekterar solljuset.<br />
Fasader i puts eller slät träpanel: Ljusa täckmålade kulörer i beige och grått.<br />
Tak av falsad plåt eller pannor: Grå - mörkgrå kulörer.<br />
Fönsteromfattningar: i fasadkulör.<br />
Fönster: i valfri kulör.
BILAGA K.. KULÖRER PÅ BYGGNADER.<br />
Fasadkulörer i Heljereds Backar.<br />
Heljereds Ängar:<br />
Området innehåller flerbostadshus på plana ängar mellan Heljeredsvägen<br />
och Hedbäckens vattenområde.<br />
Husen i 2 - 3 våningar skall vara friliggande och ha mellan- och<br />
mörka kulörer. Moderna byggnader som i färgsättningen anknyter till<br />
eknomibyggnaderna i jordbrukslandskapet.<br />
Fasader av puts: mellan - och mörka kulörer i rött och gulrött.<br />
Tak: Röda och mellangrå kulörer av pannor eller falsad plåt.<br />
Fönsteromfattningar: i fasadkulör.<br />
Fönster: i valfri kulör.<br />
Fasadkulörer i Heljereds Ängar.<br />
19
BILAGA K. KULÖRER PÅ BYGGNADER.<br />
Heljereds Hagar:<br />
Området ligger i en svag sluttning i likhet med Heljereds backar.<br />
Husen som består av parhus och friliggande hus ingår i Etapp 1, som<br />
är projekterade i ett tidigt skede. De östra delarna bör samordnas med<br />
färgsättningen i Heljerdes Backar.<br />
Bostäderna längs Heljereds Byväg skall samordnas med färgsättningen<br />
längs denna väg. -se ovan.<br />
Heljereds Höjder:<br />
Området innehåller befintliga styckebyggda småhus och fritidshus med<br />
olika kulörer på fasader och tak. Planarbetet syftar till att komplettera med<br />
tomter för friliggande villor, som kan vara styckebyggda eller byggda i<br />
grupp.<br />
Den östra delen av Heljereds Höjder innehåller grupphusen i Ewtapp 1,<br />
som är projekterade i ett tidigt skede. ( Jämför Heljereds Hagar)<br />
området ligger i en norrsluttning och innehåller mycket skog, vilket innbär<br />
att bebyggelsen ej kommer att uppfattas som en helhet.<br />
Grestalningsprogram och färgsättning bör tas upp i samband med det pågående<br />
detaljplanearbetet.<br />
20
BILAGA M MARKUTFORMNING PÅ TOMTMARK<br />
1 Tomtavgränsningar<br />
1:1 Häckar<br />
Tomter kan avgränsas med häckar med höjd = 1.0 – 1,2 m. placerade<br />
vid tomtgränsen. Häckarna bör vara med lövfällande växter av samma<br />
sort inom varje delområde. Häckarna kan vara antingen klippta eller<br />
friväxande.<br />
Omfattning: Häckar kan lämpligen planteras som tomtavgränsning mot<br />
kvartersgränser samt mot parkmark och parkstråken längs bäckarna för<br />
att förstärka de gröna inslagen i miljön. Tomtindelning i Heljereds Backar<br />
gör att häckarna kan utgöra ett tydligare gestaltningselement. Vid<br />
Heljereds Ängar kan häckarna placeras något friare.<br />
1:2 Staket<br />
Tomter kan avgränsas med staket, ca 90 cm högt, placerade vid<br />
tomtgränsen. Samtliga staket målas med täcklasyr.<br />
Staket kan användas som alternativ mellan tomter istället för häck. Dock<br />
bör staketen få samma utformning och målas i samma kulör inom<br />
aktuellt delområde.<br />
Omfattning: Staket kan användas istället för häck mellan tomterna i<br />
Heljereds Backar. Staket bör inte användas mot gemensamma<br />
grönområden.<br />
Heljereds Ängars fria former och de många anslutningar mot grönytorna<br />
talar för friväxlande häckar snarare än staket.<br />
Tomterna mot Heljereds Byväg kan lämpligen avgränsas med staket.<br />
Dessa staket bör få en friare och mer varierad utformning och kulör.<br />
Generellt bör staketutformning ha en tema med stående spjäll som<br />
samlande gestaltningsprincip.<br />
21
BILAGA M MARKUTFORMNING PÅ TOMTMARK<br />
1:3 Entréer<br />
Huvudentrén till husen samt infart till bilplats kan lämpligen markeras<br />
med grindstolpar i stiliserad form vid tomtgränsen.<br />
Grindstolpar får vara av trä alternativt granit med kraftiga dimensioner.<br />
Allt trä målas med täcklasyr i enhetlig färg.<br />
Omfattning: Grindstolpar passar företrädesvis inom Heljereds Backar<br />
och Heljereds Byväg. Längs Byvägen kan entréerna förses med trä<br />
grindar med olika utformningar.<br />
1:4 Murar<br />
Murar får anläggas vid tomtgräns tillsammans med häck eller staket.<br />
Murar kan förekomma som fristående kallmurar eller stödmurar.<br />
Murar kan med fördel byggas som stengärdesgårdar med rundade<br />
naturstenar. Murmaterial bör vara enhetligt inom varje delområde.<br />
Murar bör i första hand användas vid Helgereds Byväg.<br />
22
BILAGA M MARKUTFORMNING PÅ TOMTMARK<br />
2 Höjdskillnader<br />
2:1 Slänter<br />
Höjdskillnader mellan tomter skall i första hand tas upp som slänter med<br />
max. lutning 1:2. Slänter planteras. Växtligheten samordnas med<br />
delområdets häckar och staket.<br />
De mest markerade slänter förekommer inom Heljereds Backar och till<br />
viss del över Heljereds Byväg<br />
3 Ytmaterial<br />
Där höjdskillnader ger upphov till en alltför lång slänt kan slänten<br />
armeras med stora naturstenar så att en lutning på 1:1 uppnås. Branta<br />
slänter bindas samman med plantering.<br />
Gångytor:<br />
Huvudgångstråk beläggs med asfalt. Vissa övergångar mot trafikytor<br />
eller vid platsbildningar beläggs med betongplattor alt. betongstenar.<br />
Gångstråk längs bäckarna grusbeläggs, dock bör någon av dessa stråk<br />
asfalteras och breddas för cykeltrafik.<br />
Entrégångar på tomtmark bör beläggas med betongplattor alt.<br />
betongstenar.<br />
Biluppställningsytor<br />
Biluppställningsytor beläggs med asfalt alt. betongplattor. Avgränsning<br />
mot allmänna gång- och körytor kan markeras med några rader<br />
betongstenar vid tomtgräns.<br />
23
BILAGA M MARKUTFORMNING PÅ TOMTMARK<br />
4 Utrustning<br />
Grönytor<br />
Grönytorna inom Heljereds Backar och Heljereds Ängar ska innehålla<br />
miljöer som uppmuntrar till gemensam utevistelse. Inslag som bör finnas<br />
är skyddade hörn i soliga lägen med sittytor, små sandytor för de yngsta<br />
barnen, lekmiljöer som utnyttjar bäckarnas lekvärde, mindre gräsytor för<br />
bollspel och spring, mm.<br />
Grönska bör förekomma rikligt så att platserna för utevistelse kan<br />
upplevas som ett pärlband av små oaser ihopkopplade genom<br />
grönstråken längs bäckarna.<br />
Växtvalet bör uppvisa en stor variation i kontrast till den mer strikta<br />
utformningen av häckarna mellan tomterna. Blommande växter med<br />
höstfärger och rik fruktsättning bör prioriteras. Giftiga och taggiga växter<br />
får inte förekomma. Växtligheten bör vara tålig dels för lekande barn och<br />
dels för klimatet i området.<br />
Husnummer kan lämpligen monteras på grindstolpar alt staket. Postlådor<br />
får antingen monteras på grindstolpar eller vara fristående.<br />
24
BILAGA P PARK- OCH VATTENSTRÅKEN<br />
1 Vattendrag<br />
1:1 Utformningsprinciper<br />
Vattendragen har flera funktioner - ett attraktivt inslag i närmiljö, en<br />
lekmiljö för barn, en del av områdets dagvattenhantering, en<br />
spridningskorridorr för fåglar och insekter. För detta behöver grönstråken<br />
kring vattendragen en viss bredd. Om stråket inte räcker till, är<br />
kulvertering att föredra.<br />
Generellt bör vattendragen ges en ”naturlig” utformning, dvs. att bäcken<br />
slingrar sig fram mellan husen – raka sträckor bör undvikas.<br />
Bäckens närmiljö med vegetation, stenar m m. skall ses som en helhet.<br />
Vattenspeglar, vattentrappor och porlande vatten är önskade inslag,<br />
dock får djupet på stående vatten inte överstiga 30 cm.<br />
25
BILAGA P PARK- OCH VATTENSTRÅKEN<br />
1:2 Nivåförhållanden/sektion<br />
Bäckens djup och sektion anpassas till det förväntade vattenflödet.<br />
Bäcken får inte svämma över och kulvertering får inte resultera i<br />
uppdämning som kan leda till översvämning.<br />
Bäckens bottennivå bör inte ligga lägre än 1,5 meter under omgivande<br />
marknivåer.<br />
26
BILAGA P PARK- OCH VATTENSTRÅKEN<br />
1:3 Släntutformning<br />
Barnens säkerhet skall prioriteras i bäckarnas detaljutformning.<br />
Gräsklädda sidoslänter ner till bäckarna får inte överstiga 1:3. Brantare<br />
slänter förstärks med stora naturstenar. Slänter ges en oregelbunden<br />
utformning med varierande lutningar. Slänter som befaras bli leriga<br />
genom slitage eller annat skall förstärkas med stenar och/eller<br />
natursingel.<br />
Anslutningar till trummor, mm.<br />
Vid in- och utloppen till kulvertar, och där dagvattenledningar mynnar ut i<br />
bäcken skall slänterna stensättas. Målet är att även dessa tekniska<br />
anläggningar ska få ett så naturligt utseende som möjligt.<br />
27
BILAGA P PARK- OCH VATTENSTRÅKEN<br />
2 Plantering<br />
2:1 Utformningsprinciper<br />
Bäckarna ska upplevas som sammanhängande gröna korridorer genom<br />
området. Avsikten är att ge en uppdelning av bebyggelsen samt<br />
åstadkomma en naturlik miljö för lek och trivsel. Miljön skall vara<br />
tilltalande för barn, vuxna och områdets fåglar.<br />
Högre träd planteras där utrymme finns, men lägre träd där det kan<br />
finnas risk för skuggning av uteplatser, mm. Högre buskar och/eller<br />
flerstammiga träd skall också planteras.<br />
Planteringen ska inte vara så tät att bäcken döljs eller så att miljöerna<br />
känns otrygga.<br />
Träd och buskar skall även planteras längs stråk där bäcken är<br />
kulverterad samt nära inpå korsande vägar och gångvägar.<br />
2.2 Växtval<br />
Växter skall företrädesvis vara sorter som förekommer naturligt i<br />
vattennära miljöer och som är tåliga för området – tåligt både för klimatet<br />
och för lek slitage. Växter med blomning och fruktsättning som attraherar<br />
fåglar och fjärilar väljes företrädesvis.<br />
Giftiga och taggiga växter får inte förekomma.<br />
Grönstruktur i Heljeredsområdet<br />
28
BILAGA P PARK- OCH VATTENSTRÅKEN<br />
3 Gångytor<br />
3.1 Utformningsprinciper<br />
Gångstigarna bör placeras inom de vattennära miljöerna. Vattnet skall,<br />
så långt som möjligt, synas från gångstigarna. Stigarna skall få en<br />
slingrande linjeföring. De skall vara cirka 1,20 meter breda och belagda<br />
med grus. Stigarna är undantagna från vinterväghållning.<br />
Stolpbelysning placeras längs stigarna, så att boende även känner<br />
trygghet i dessa miljöer på kvällen.<br />
29
BILAGA V VÄGUTFORMNING OCH VÄGSKYLTAR<br />
1 Matarvägen<br />
Utformningsprinciper<br />
Heljeredsvägen utformas som områdets huvudväg. Detta karaktärsdrag<br />
förstärks av alléplantering, behandling av sidoområden samt en<br />
medveten utformning av mötet mellan kvarter och väg.<br />
Alléträd planteras längs södra sidan av vägen.<br />
30
BILAGA V VÄGUTFORMNING OCH VÄGSKYLTAR<br />
Särskilda detaljer understryker entrén till området samt mötet mellan<br />
huvudvägen och övriga lokalvägar.<br />
Entrén till Heljeredsområdet<br />
31
BILAGA V VÄGUTFORMNING OCH VÄGSKYLTAR<br />
2 Byvägen<br />
Vägens sidområden utformas som en del av kvartersmark med en<br />
markbehandling fram till gatukantsten eller kanten på gång- och<br />
cykelbanan. Grusade stödremsor och vägslänter får inte förekomma.<br />
Vägens belysning och skyltsättning anpassas till vägens<br />
bostadskaraktär.<br />
Ett skyltprogram tas fram särskilt för hela Heljered.<br />
Antal trafikskyltar minimeras. Ev. kan områdesbestämmelser gälla.<br />
Utformningsprinciper<br />
Byvägen ges en utformning som stärker bilden av en äldre väg som<br />
förbinder dels gamla, dels nya hus. Karaktärsdrag som ger<br />
byvägskaraktär är en sammanhållen och trång vägmiljö, tydliga<br />
tomtavgränsningar med detaljer som knyter an till äldre förebilder,<br />
lämplig belysning samt materialval för vägen och gångvägen.<br />
32
BILAGA V VÄGUTFORMNING OCH VÄGSKYLTAR<br />
Entré till Byvägen<br />
Enstaka större träd som växer ut i vägmiljön bör planteras med ojämna<br />
mellanrum. Även stora solitärbuskar av ex. syren, schersmin eller<br />
liknande kulturväxter kan planteras oregelbundet företrädesvis som<br />
markering av entréer eller tomthörn.<br />
Byvägens entrépunkt ges en medveten utformning vid mötet med<br />
matarvägen. Skillnaden mellan modern matarväg och byväg skall<br />
framstå tydligt här.<br />
Trafikskyltar bör undvikas i Byvägen.<br />
Sektion genom Byvägen.<br />
33
BILAGA V VÄGUTFORMNING OCH VÄGSKYLTAR<br />
3 Lokalvägen<br />
Utformningsprinciper<br />
Varje väg ges en enhetlig utformning.<br />
Lokalvägar ges en mer regelbunden trädplantering dock inte som<br />
regelrätta alléer. Träden skall vara av samma sort på båda sidor på den<br />
enskilda lokalvägen.<br />
Särskilda detaljer understryker entrén till området samt mötet mellan<br />
huvudvägen och övriga lokalvägar.<br />
Knutpunkter mellan lokalvägen och matarvägen utformas tydligt.<br />
Vägens sidområden utformas som en del av angränsande kvartersmark<br />
med en markbehandling fram till vägens kantsten eller kanten på gång-<br />
och cykelbanan. Grusade stödremsor och vägslänter undviks.<br />
Vägens belysning anpassas till karaktären som bostadsväg.<br />
Skyltning skall vara av underordnad karaktär.<br />
Hastighetsdämpande åtgärder anordnas genom avsmalning.<br />
34
BILAGA U UTOMHUSBELYSNING<br />
Områdets belysning har två huvudsyften – att förmedla intrycket av ett<br />
gemytligt och hemtrevligt bostadsmiljö, samt att ge de boende möjlighet<br />
att orientera sig och röra sig fritt inom området med en känsla av<br />
trygghet.<br />
Hemtrevnad påverkas av stolputseende, armaturval, armatur höjd och<br />
ljuskälla. Därför föreslås armaturer som knyter an till bostadskaraktären.<br />
Med samma motiv utesluts armaturer och stolpar som förknippas med<br />
vägar och industriområden.<br />
Med tanke på samordning och framtida underhåll bör samtliga stolpar<br />
inom området vara varmgalvaniserade.<br />
Belysning på Heljeredsvägen är redan planerad och finns redovisad i<br />
förfrågningsunderlaget för gatan. Armaturtyp Victor ingår i förslaget och<br />
är ett passande val. Victor har en enkel utformning som riktar ljuset ner<br />
mot gatan och gång- och cykelvägen. Se foto. Den är bestyckad med<br />
högtrycks natrium som ger ett varmt ljus med relativt god<br />
färgåtergivning.<br />
Heljeredsvägen bör kompletteras med belysning som lyfter fram entrén<br />
till området dels genom ökad belysning, dels genom riktad ljus mot<br />
föreslagna ’grindstolpar’ och murar.<br />
Victor är också föreslagen längs Bygatan men kan med fördel bytas ut<br />
mot Victoria som är i allt väsentligt samma armatur med samma ljusbild<br />
men med en utformning som knyter an till den gamla miljön. För att<br />
förstärka bilden bör även stolpen ersättas med en annan med böjd<br />
överdel. Se foto.<br />
35
BILAGA U UTOMHUSBELYSNING<br />
Victor och Victoria monteras på cirka 6 m. höga stolpar. Denna<br />
utformning gäller endast för huvudvägnätet. Sekundära gator och<br />
kvartersmark bör belysas med parkarmaturer i motsats till<br />
gatuarmaturer.<br />
En armatur som lämpar sig för kvartersmark är Klippan. Se foto. Den<br />
har en passande utformning och ger en trivsam, något avskärmad,<br />
ljusbild. Det finns flera armaturer med liknande egenskaper som kan<br />
passa lika väl.<br />
36
BILAGA U UTOMHUSBELYSNING<br />
Vid belysning av kvartersmark bör en enkel sammanställning göras av<br />
vilka ytor som kräver mycket belysning, t.ex. gator och gångstråk, vilka<br />
ytor som kräver god belysning men med mindre ljus, t.ex lekytor och<br />
vilka ytor som kan få en låg belysningsnivå t.ex större grönytor samt<br />
ytor mot naturmark. Syften är att undvika att en jämn belysningsmatta<br />
läggs ut över hela området och att öka orienterbarheten kvällstid.<br />
Placering av armaturer får också utgå ifrån att de boende kan känner<br />
trygghet när de rör sig i området på kvällen.<br />
Vid val av armaturer för kvartersmark bör följande beaktas:<br />
att samma armatur används genom hela kvarter och helst inom<br />
gränsande kvarter inom samma del av området. Om flera armaturtyper<br />
används inom samma områdesdel bör dessa samordnas för att undvika<br />
besvärliga möten vid kvartersgränsen.<br />
att armaturhöjd bör ligga på cirka 3,5 m för att underlätta lampbyte.<br />
att armaturer inte orsakar ovälkommet ljus in i bostäderna eller utgör<br />
blandningsrisk för gående eller cyklister.<br />
att ljuskällan är detsamma för all kvartersmark inom området. Här är det<br />
mycket som talar för högtrycks natrium eller någon av de varmare<br />
kvicksilver alternativen.<br />
Som komplement till nämnda armaturer kan specialbelysning<br />
användas, tex. för att lyfta fram någon eller några landmärken eller för<br />
att betona en särskild plats. Strålkastare eller belysningspollare kan<br />
lämpa sig för dessa uppgifter. Även här får bländningsrisken för<br />
gående, boende och körtrafiken beaktas.<br />
37
BILAGA H P HEDBÄCKENS PARKSTRÅK<br />
1 Områdeslekyta vid vattenängarna<br />
Utformningsprinciper<br />
Heljereds gemensamma lekytor placeras vid vattenängarna mot gång-<br />
och cykelvägen. Här ska finnas plats för lite yvigare lek med gungor,<br />
klätterställning, mm. med sandunderlag. Vattnet vid vattenängarna kan<br />
också ingå som ett lekinslag.<br />
Friytor för bollspel, drakflygning, midsommarfirande och större samlingar<br />
placeras företrädesvis på norra sidan vattenängarna. Dessa ytor skall<br />
kunna nås med mindre fordon.<br />
Lekytans höjdsättning får beakta översvämningsnivåerna i<br />
dagvattenmagasinerna och de geotekniska förhållandena.<br />
Områdets lekplats belyses med stolpbelysning.<br />
Växtligheten planteras riktligt dock skall trygghetsfrågor beaktas. Växtval<br />
anpassas till områdets karaktär, barnens lekbehov samt områdets klimat.<br />
38
BILAGA H P HEDBÄCKENS PARKSTRÅK<br />
3 Vattenängarna och övriga gräsytor<br />
Utformningsprinciper<br />
Vattenängar med deras inramande vallar utformas i enlighet med tidigare<br />
utredning. Gräsytorna kan betraktas som slåtterytor som måste klippas<br />
åtminstone en gång per år.<br />
Uppdämningspunkterna mellan ängarna utformas som ett inslag som är<br />
attraktiv för flanören men som också uppmuntrar till lek.<br />
Samma säkerhetskrav gäller för Hedbäcken som för bäckarna som<br />
rinner ner igenom Heljereds Backar och Heljereds Ängar.<br />
Växtligheten kring dammarna skall vara naturlik. Träd får inte strikt<br />
återge vattenängarnas former. Istället bör nya linjer skapas i landskapet.<br />
För att vattenängarna ska fungera dels om utjämningsmagasin dels som<br />
lekmiljö krävs regelbunden skötsel. För att underlätta detta bör växtbädd<br />
med fiberduk som materialskiljande lager övervägas.<br />
39