20130415_kallelse_TEN - Mölndal
20130415_kallelse_TEN - Mölndal
20130415_kallelse_TEN - Mölndal
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Mölndal</strong>s stad<br />
Tekniska nämnden<br />
Tid: Måndagen den 15 april 2013 kl. 16.00<br />
Plats: Stadshuset rum 214<br />
1 tur att justera: Bengt Hedberg (M)<br />
Ärenden<br />
Ärenden<br />
1. Upprop och val av justerare<br />
2. Anmälan om nya frågor<br />
3. Information om -<br />
EU-projekt; Ecowas, Ecofriendly behavior in waste management. Marie Omerain-Blomqvist.<br />
Vision <strong>Mölndal</strong> 2022 — Göran Werner, Teknisk chef<br />
Overdäckning — Anna Lanne-Davidson, bitr. Teknisk chef<br />
4. Anmälan av delegeringsbeslut sedan föregående sammanträde<br />
5. Delgivning av protokoll<br />
Verksamhetsstyrning<br />
6. Anmälan av verksamhetsberättelse 2012 och bidrag till kommunstyrelsens<br />
årsredovisning 2012<br />
7. Förslag till nya lokala avfalisföreskrifter för <strong>Mölndal</strong>s stad<br />
8. Anmälan av cykelbokslut 2011-2012<br />
Hållbart resande, kollektivtrafik m.m.<br />
9. Förslag om att lägga ihop de två busshållplatserna Förbovallen och Ålegården till en<br />
busshållplats<br />
Planer, remisser och rapporter<br />
10. Svar på återremiss från Kommunstyrelsen om förslag till höjning av egenavgift för<br />
färdtj änstresor<br />
11. Svar på remiss om utökning av Gryaabs kapacitet för avskiljning av kväve<br />
12. Yttrande över utställningshandling om Trygghetsboende i Bifrostområdet, Toltorp<br />
1:323<br />
Övriga ärenden<br />
13. Rapport från verksamheten<br />
14. Anmälan om deltagande i sammanträde<br />
15. Övrig fråga<br />
Hållbart resande, kollektivtrafik m.m. forts<br />
16. Yttrande över remiss angående förutsättningarna för harmonisering av<br />
färdtjänstregler i GR<br />
KALLELSE/FÖREDRAGNINGSLISTA<br />
kl<br />
Gruppmöte:<br />
-S-grp tors vföre rum 101 17.00<br />
-Alliansen samma dag 101 14.30-<br />
Ipad genomgång 15.15<br />
Fika finns från<br />
GN rum 214<br />
15.30-<br />
16.00-<br />
Dnr<br />
SI’<br />
GN 521/11<br />
GN 501/12<br />
<strong>TEN</strong> 128/13<br />
<strong>TEN</strong> 129/13<br />
GN 584/11<br />
GN 100/13<br />
GN 102/13<br />
GN 101/13
MÖLNDALS STAD Tjänsteskrivelse 1(2) IL)<br />
Gatukontoret 2013-03-07 GN 584/11<br />
Ulf Bredby<br />
Tekniska nämnden<br />
Återremiss från Kommunstyrelsen angående förslag<br />
på höjning av egenavgift för färdtjänstresor, KS 331112<br />
§240<br />
Sammanfattning<br />
Kommunstyrelsen (KS 33 1/12 § 240) har återremitterat gatunämndens förslag om<br />
höjning av egenavgiften för färdtjänst.<br />
Huvudskälet till gatunämndens förslag var Västtrafiks aviserade nedläggning av<br />
servicelinjer i östra <strong>Mölndal</strong>, som förväntades innebära ökat resande och därmed<br />
budgetunderskott 2013. Efter att <strong>Mölndal</strong> beslutat att köpa till servicelinjema finns det<br />
skälet inte längre kvar. Resandet och kostnaderna för färdtjänst under januari och<br />
februari 2013 tyder på att budgeten för fiirdtjänsten 2013 kommer hållas. Behovet av<br />
höjning av egenavgiften finns därmed inte kvar längre.<br />
Förslag till beslut<br />
Tekniska nämnden föreslår kommunstyrelsen att inget nytt beslut fattas om egenavgift<br />
för fiirdtjänst.<br />
Tekniska nämnden föreslår vidare att konstruktionen för egenavgift för färdtjänst ses<br />
över efter att Västra Götalandsregionen fattat beslut om och infört ett nytt pris- och<br />
betalsystem i regionen.<br />
Bakgrund<br />
Gatunämnden beslutade i oktober 2012 att föreslå en höjning av egenavgiften för<br />
färdtjänst. Bakgrunden till förslaget var dels ett prognosticerat underskott för 2012,<br />
dels Västtrafiks aviserade nedläggning av servicelinjer i östra <strong>Mölndal</strong> som<br />
förväntades innebära ökat färdtj änstresande och därmed förväntat överskridande av<br />
färdtjänstbudgeten för 2013.<br />
Under tiden ärendet gick vidare till kommunstyrelsen beslutade <strong>Mölndal</strong>s stad om<br />
tillköp av servicelinjema i östra <strong>Mölndal</strong> till en kostnad av 1,3 nmkr. Det huvudsakliga<br />
skälet till förväntat budgetöverskridande var därmed inte längre aktuellt. Arendet om<br />
höjning av egenavgiften återremitterades därmed till gatunämnden för ytterligare<br />
beredning (KS 33 1/12 § 240).<br />
Bedömning<br />
Inför svaret på återremissen från kommunstyrelsen har gatukontoret följt upp resandet<br />
och kostnaderna under januari och februari 2013, för att göra en prognos över om<br />
färdtjänstbudgeten för 2013 förväntas hållas eller om behovet av en höjning av<br />
egenavgiften kvarstår trots tillköpet av servicelinjer i östra <strong>Mölndal</strong>.
MÖLNDALS STAD Tjänsteskrivelse 2(2)<br />
Gatukontoret 2013-03-07 GN584/l1<br />
Ulf Bredby<br />
Tillköpet av servicelinjerna har inneburit att det inte blivit någon resandeökning på<br />
färdtjänsten till och från det området. Tvärtom visar de två första månaderna istället på<br />
en tendens till något minskat färdtjänstresande totalt sett.<br />
Samtidigt har Göteborgs färdtjänst sedan november 2012 successivt börjat föra över<br />
resor från renodlade rullstoisbussar till särskilt anpassade personbilar med en<br />
rullstolsplats. Den senare fordonstypen är billigare per resa än rullstoisbussar, vilket<br />
medför att trafikkostnadema har minskat i större utsträckning än gatukontoret tidigare<br />
räknat med.<br />
Gatukontorets samlade bedömning utifrån ovanstående samt utfallet i januari-februari<br />
är att budgeten för fardtjänst kommer att hållas 2013. Behovet av höjning av<br />
egenavgiften för färdtjänst finns därmed inte kvar längre.<br />
Nuvarande egenavgift är sedan tidigare beslut i kommunfullmäktige kopplad till<br />
Västtraflks s.k. 100-kort. Att ha egenavgiften kopplad till pris och zoner inom<br />
kollektivtrafiken är enligt gatukontoret positivt, då färdtjänsten är en form av<br />
kollektivtrafik. Eftersom 100-korten inte längre finns kvar i Västtrafiks sortiment så<br />
vore det dock bättre att till exempel koppla egenavgiften till Västtrafiks så kallade<br />
baspris, som ligger till grund för hela biljettsortimentet. Men då Västra<br />
Götalandsregionen för närvarande ser över hela pris- och sortimentsystemet, inklusive<br />
zongränser, förefaller det bättre att avvakta detta arbete innan vi fattar beslut om<br />
ändring av konstruktionen för egenavgifter för färdtjänst i <strong>Mölndal</strong>. Beslut om nytt<br />
pris- och sortimentsystem ska tas av Västra Götalandsregionen i slutet av 2013 och<br />
införande beräknas flirdigt ett till två år därefter.<br />
Expediering av beslut<br />
Kommunstyrelsen<br />
ontoret<br />
Go an Werner Anne Lie Fant
<strong>Mölndal</strong>s stad<br />
Begäran om remiss<br />
Diarienr: KS 69/13<br />
Gatunämnden<br />
Sökande: Projekt EN 2013, utökad kväverening<br />
cA 1<br />
REMISS<br />
2013 -02-22<br />
Arende: Remiss, Utökning av Gryaabs kapacitet för avskiljning av kväve<br />
Handläggare:<br />
Telefon:<br />
Besvaras senast: 2013-04-19<br />
Översänder handlingar i rubricerade ärende för beredning:<br />
1 det fall remissen är en motion ska det, både om motionen tillstyrks eller avstyrks, av<br />
yttrandet framgå<br />
1. beräknade kostnader för motionens genomförande<br />
2. i vilken mån nämnden kan bidra ekonomiskt eller hur finansiering annars föreslås ske.<br />
Yttrandet översändes till kommunstyrelsens registrator för diarieföring.<br />
Lucia Carlund
4CGr!Jaab 2013-02-21 1(8)<br />
Anders Åström<br />
Ryaverket<br />
Projekt EN 2013, utökad kväverening<br />
Ärende<br />
Gryaabs AB har under 2011 och 2012 utrett i vilken utsträckning fbretagets anläggningar har kapacitet<br />
att möta framtida krav för rening av avloppsvatten från ägarkommunema. Framtida krav utgörs av<br />
kommunernas prognostiserade befolkningsökning fram till och med år 2030 men även de kommande<br />
kravskärpningar som är nödvändiga för att Sverige ska klara sina åtagande i Baltic Sea Action Plan.<br />
Utredningen har tydliggj ort att för att klara såväl befolkningsökning som ytterliggare krav på utökad<br />
rening det är nödvändigt att utöka Gryaabs kapacitet för avskiljning av kväve.<br />
Under 2012 har Gryaab, med hjälp av extem teknisk expertis, utarbetat olika möjliga förslag för att<br />
uppnå den önskade framtida kapaciteten. Dessa förslag har sedan noggrant utvärderats utifrån<br />
ekonomiska, tekniska och driftsmässiga konsekvenser. 1 samråd med Gryaabs styrelse har ett<br />
alternativ utvalts för mer detaljerad projektering. På styrelsemötet 2013-02-08 presenterades en<br />
preliminär analys av projekteringen och Gryaabs styrelse beslutade att investeringen var av sådan art<br />
att samråd med ägarna måste ske.<br />
Framtida befolkningsökning<br />
MÖLNDALE STICID<br />
Kommunstyreis<br />
2013 -t12- .22<br />
För närvarande är ca 693 000 personer anslutna till Ryaverket utöver industrianslutningar. 1 den<br />
prognos som gjorts i samarbete med ägarkommunerna bedöms siffran växa till i storleksordningen<br />
900 000 år 2030. Kvävebelastningen till Ryaverket är en direkt konsekvens av antalet anslutna<br />
personer samt i viss mån människors konsumtionsbeteende. Gryaabs kapacitet för avskiljning av<br />
kväve är för närvarande i stort begränsad till den mängd personer som nu är ansluten. Mer information<br />
om framtida befolkningsökning finns att läsa i bilaga 1 (Gryaab Rapport 20 12:1).<br />
Baltic Sea Action Plan<br />
Bakgrunden är den preliminära överenskommelse i november 2007 om en gemensam AktionsplanfZ5r<br />
Östersjön (BSAP), då Sverige åtog sig att reducera landets övergödande utsläpp till Östersjön, samt<br />
behovet av att klara av miljökvalitetsnormerna. 1 BSAP- överenskommelsen ingår Öresund och<br />
Kattegatt i Östersjön.<br />
Regeringen fördelade Sveriges BSAP-åtagande mellan branschema som bidrar till övergödningen;<br />
främst jordbruket, avloppsreningsverken och industrin. Det gjordes i skrivelsen Åtgärder för levande<br />
hav (2009/10:213) till riksdagen. Avloppsreningsverken förväntades att som branschbeting minska<br />
belastningen på havet med 3 000 ton kväve och 15 ton fosfor till senast 2021 räknat från år 2006.<br />
Reningsverken bar klarat av fosforbetinget. Nu återstår det betydLigt svårare kvävebetinget.<br />
r:projekt\en 201 3I. oinfattningstyre1se1iandI’en20 13_samråd med ägarna_bakgrund och introduktion 2013-02-21 lekdoc
eGr!Jaab 2013-02-21 2(8)<br />
Naturvårdsverket har på regeringens uppdrag utrett olika styrmedel för att öka reningsgraden vid<br />
kommunala reningsverk. Naturvårdsverket föreslår ett system med handel av certifikat för att nå<br />
kvävebetinget. Fördelen med detta styrmedel är att det är kostnads- och resurseffektivt, liten<br />
administration och god möjlighet att nå målet i tid. Förslag med certifikat kommer ursprungligen från<br />
va-branschen och Gryaab AB ställer sig bakom Naturvårdsverket förslag.<br />
1 utredningen föreslås Naturvårdsverket fastställa takten, så kallad målbana, på reduktion av kväve för<br />
varje år, för att år 2021 nå kvävebetinget på 3000 ton. Beroende på om reningsverken har nått<br />
kvävenivån enligt målbanan eller inte, kan reningsverket köpa “ej tillräckiig kvävereduktion-”<br />
alternativ sälja “klarat kvävereduktion med råge-”certifikat. Det innebär att reningsverken kan välja att<br />
bygga ut sin kväverening och f delvis finansiering via certifikatssystemet eller att inte bygga ut<br />
kväverening om det är mer fördelaktigt att köpa certifikat, Om det blir brist på certifikat innebär det att<br />
branschen inte håller målbanan för kvävereduktionen och då inträder en sanktionsavgift, straffavgift,<br />
som Naturvårdsverket hanterar. Sanktionsavgiften föreslås vara så kännbar att det tvingar vabranschen<br />
att nå målbana genom att investera i kväverening. Naturvårdsverket föreslås administrera<br />
systemet och all information om kväverening föreslås finnas i de miljörapporter som va-huvudmännen<br />
redan idag ställer samman.<br />
Rent praktiskt innebär Naturvårdsverkets förslag att Gryaab bör öka sin kapacitet för avskilj ning av<br />
kväve från dagens nivå på 60-65 % till över 80 % för att undvika framtida kostnader för inköp av<br />
certifikat eller sanictionsavgifler. För ett reningsverk av Gryaabs storlek bedöms det bli mycket svårt,<br />
alternativt mycket dyrt, att köpa certifikat jämfört med att investera i f&höjd kapacitet.<br />
r:\projekt\en 201 3\1 oinfattning\styrelsehandl\en2013_sarnråd med ägarna bakgrund och introduktion 2013-02-21 lekdoc
4CGr!Jaab 3(8)<br />
Föreslagen utökning av Ryaverket<br />
Kvävebelastningen till Ryaverket ökar på grund av att folkmängden ökar med ungefär 1 % per år.<br />
Antalet anslutna personer antas fortsätta öka. Kommunernas prognoser för befolkningsutvecklingen<br />
fram till och med år 2030 har använts vid beräkning av antalet anslutna personer till Ryaverket. Det<br />
innebär att ca 786 000 personer är anslutna till Ryaverket år 2020 och ca 886 000 personer år 2030.<br />
Vade person bidrar också med mer kväve till avloppsvattnet, eftersom det äts mer, franiftr allt mer<br />
kött. En prognos för framtida kvävebelastning visas i Figur 1, där ett ökat kvävereningskrav på 80 %<br />
har antagits infalla år 2018. Dagens kvävereningskapacitet på ca 2000 ton per år behöver utökas till ca<br />
3300 ton per år till år 2030 för att klara framtida krav och belastning.<br />
1<br />
5000<br />
2500<br />
2000<br />
Prognos N - krav 80% år 2018<br />
2000 2002 2004 2006 2008 2010 2012 2014 2016 2018 2020 2022 2024 2026 2028 2030<br />
Figur 1. Inkom mande kväve till Ryaverket markerat i blått, biologiskt borttaget kväve i brunt, kväve i<br />
utgående vatten i grönt och kväve avskiljt till sIam i svart.<br />
För närvarande sker nitrifikationen, första steget i kvävereningen, i biobäddama. Dessa har inte<br />
förändrats sedan de togs i drift 1997. Kapaciteten räcker inte till för att säkert klara nuvarande<br />
utsläppsvillkor på 10 mg Nu de närmaste åren. Det är inte heller möjligt att med nuvarande<br />
utformning av biobäddarna förbättra nitrifikationskapaciteten på Ryaverket för att klara det krav på<br />
minst 80 % kväverening som krävs för att Baltic Sea Action Plan (BSAP) skall uppfyllas.<br />
Under 2012 har alternativa sätt att utöka kvävereningskapaciteten utretts i samarbete med fyra mycket<br />
kompetenta konsultgrupper. Projektgruppen på Gryaab, som har iniduderat medarbetare från<br />
utveckling-, drift-, process- och projektgruppema, har valt fyra principiellt olika lösningar bland de av<br />
konsulterna föreslagna lösningarna och gjort enjämfbrande utvärdering med avseende på framförallt<br />
investering- och driftkostnader samt reningsresultat på kort och lång sikt. Även miljöaspekter,<br />
resursåtgång, arbetsmiljö och driftsäkerhet har tagits i beaktande vid gallring. En annan viktig<br />
parameter har varit att vald lösning är flexibel för framtida krav, processföränclringar och<br />
r:projekten 201 3\l. ornfattning’styrelsehandIn2013samrd med ägarna_bakgrund och introduktion 2013-02-21 lekd,c
((Gr!Jaab 2013-02-21 4(8)<br />
teknikutveckling. Utöver projektgruppen på Gryaab har en workshop hållits med experter från andra<br />
stora reningsverk, där de valda lösningarna utvärderades. De fyra huvudförslagen beskrivs kort nedan.<br />
A) En nitrifikationsreaktor med rörliga bärare, MBBR (Moving Bed Biofilm Reactor) byggs. Den<br />
kommer att likna den efterdenitrifikationsanläggning som togs i drift 2010, men vara lufiad istället för<br />
att enbart ha omröming. Förslaget kan senare kompletteras med rejektvattenbehandling för ytterligare<br />
utökad kapacitet.<br />
B) Rörliga bärare som ger extra nitrifikation integreras i aktivslamprocessen. Tre av de nio zonema i<br />
aktivslambassängerna byggs om med silar och annat som behövs för att bärarna skall stanna kvar i<br />
bassängerna. Separat rening av rejektvatten, vattnet från slambehandlingen, behövs för att inte förlora<br />
för mycket kapacitet under ombyggnadstiden.<br />
C) Nya aktivslambassänger byggs där nuvarande slambehandling är placerad. Detta innebär att<br />
slambehandlingen först måste flyttas. Separat rening av rejektvatten behövs fcir att inte förlora för<br />
mycket kapacitet under ombyggnadstiden.<br />
D) Aktivslamsteget och försedimenteringsbassängema byggs om så att det blir två aktivsiamsteg efter<br />
varandra. Separat rening av rejektvatten behövs för att inte förlora för mycket kapacitet under<br />
ombyggnadstiden.<br />
Förslagen har för- och nackdelar. De punkter som skiljer förslagen sammanfattas i tabellen nedan. Vad<br />
gäller drifikostnader och resursfbrbrukning är utfallen tämligen lika, Även vid bästa utfall motiverar<br />
inte enbart driftkostnadsbesparingar de högre investeringar som framför allt alternativ C och D<br />
innebär.<br />
A) Ny B) Bärare i C) Fler D) Aktivt<br />
reaktor med aktivt siam aktivsiam- siam i två<br />
bärare bassänger steg.<br />
Uppfyller 10 mg Nu 20 13-2015 Osäkert Osäkert Osäkert Osäkert<br />
Uppfyller 10 mg N/l 2016 Ja Osäkert Nej Nej<br />
Uppfyller 80% N-rening 2018 Ja Troligen Nej Nej<br />
Uppfyller 80% N-rening 2030 Ja Troligen Ja Ja<br />
Investering Måttlig Stor Mycket stor Mycket stor<br />
Rejektvattenrening behövs Ej före 2020 Före 2016 Före 2016 Före 2016<br />
Störningar under ombyggnad Små Stora Måttliga Mycket stora<br />
Ökad känslighet för höga flöden Nej Osäkert Troligen Troligen<br />
Osä.kerheter om dimensionering — Små Stora Måttliga Stora<br />
Tabell 1. Jämförelse av utredda alternativ<br />
Inga alternativ innebär högre kapacitet än idag för att rena högre flöden biologiskt. Om flödena ökar<br />
ytterligare är risken stor att det kommer att behövas ny sedimenteringskapacitet för att hantera de<br />
höga flödena. Eftersom alternativ A bygger på ungefär samma teknik som idag kan det dock<br />
förutsättas att detta alternativ kommer att fungera lika bra som idag vid höga flöden. Inga övriga<br />
väsentliga skillnader vad gäller milj öeffekter har identifierats.<br />
«projekten 2013’I - ornfattning’styrelschandl\en2013_sainråd med ägarna bakgrund och introduktion 2013-02-21 lek.doc
4’Gr!Jaab 2013-02-21 5(8)<br />
Sammanfattningsvis är det enbart alternativ A som kan frväntas uppfylla reningskraven i närtid.<br />
Alternativ A innebär samtidigt den lägsta investeringen och har små övriga osäkerheter, Denna bör<br />
vara lätt att driva eftersom kunskap om MBBR finns sedan tidigare på Gryaab. Det finns dessutom<br />
gott om referenser. Tekniken är mogen och dimensionering bör vara förutsägbar. Flexibiliteten för<br />
framtida krav är god. Den bassäng som byggs ligger strategiskt i anläggningen så att vattenvägarna<br />
blir relativt enkla. Byggnation av reaktorn påverkar inte heller reningsresultaten under alltför lång tid<br />
under ombyggnadstiden. Urvalsprocessen är noggrannare beskriven i Gryaab Rapport 2013:1<br />
(Bilaga2).<br />
r:\piojekt\en 2013\I. omfattning\sIyreIsehand1\en2O3 sarnrid med ägarna_bakgrund och introduktion 2013-02-21 Iek.doc
ÅfGryaab 2013-02-21 6(8)<br />
Förslag till ufformning av anläggning<br />
Det valda alternativet har utretts mer detaljerat, vilket utmynnat i nedanstående förslag.<br />
Nitrifikatiori med rörliga bärare<br />
Hjärtat i anläggningen är ett nytt efternitrifikationssteg (EN) baserat på rörliga bärare och placerat på<br />
parkeringspiatsen invid eftersedimenteringsbassängema (ES). Se Figur 2.<br />
EN Efternitrifikationsbass1nger<br />
ED Efterdenitrifikationsbassänger<br />
ES Eftersedimenteringsbassänger<br />
SB Slambyggnad<br />
AS Aktivslambassänger<br />
KU Ny kulvert<br />
Figur 2. Översikt placering av efternitrifikationsanläggning på Ryaverket<br />
CB Centralbyggnad<br />
EN planeras vara indelat i sex behandlingslinjer med en total volym om ca 11 000 m3.<br />
Grundläggningsnivån är vald så att vattnet från södra ES-kanalen kan ta sig in och igenom reaktorerna<br />
med självfall. Detta medfbr att stora mängder berg måste sprängas bort, då grundläggningen måste ske<br />
djupt för att åstadkomma tilLräcklig volym.<br />
rprojekten 20I3l. omfattning’styreIsehandIen2O 1 3samrd med ägarna_bakgrund och introduktion 2013-02-21 lekdoc
4C’Gryaab 2013-02-21 7(8)<br />
1 slambyggnadens källardel kan befintliga lokaler byggas om för att inrymma kompressorer, ställverk<br />
och transformatorer. Dessa är till för att försörja reaktorerna med luft. Installerad effekt blir i<br />
storleksordningen 1 000 kw.<br />
1 utrymmet mellan EN och befintliga anläggningsdelar byggs en ny kulvert, som ansluter till befintlig<br />
kulvert. 1 den nya kulverten placeras kontrollstationen och pumparna som skall pumpa det nitrifierade<br />
vattnet till den befintliga eflerdenitrifikationsreaktorn (ED). El-utrustningen placeras i utrymmen i den<br />
befmtliga försörjningsbyggnaden vid ED. Ytterligare en viktig funktion för den nya kulverten är att<br />
skapa plats för de vattenvägar som kan behövas för framtida reningsanläggningar.<br />
Genom ombyggnad av en av aktivslambassängerna (AS) med tillhörande utrustning får man dessutom<br />
möjlighet att ställa av en biobädd för service och framtida ombyggnader med bibehållen kapacitet för<br />
aktivslamblocket. Den befintliga efterdenitrifikationsanläggningen (ED) kompletteras med ytterligare<br />
rörliga bärare för att höja kapaciteten.<br />
Tidpian<br />
Projektet planeras starta med mark- och schaktarbeten i augusti 2013 för att kunna tas i drift under<br />
2016. För att detta skall kunna genomföras förutsätts att ägarnas fortsatta beslutsprocess är klar senast<br />
i maj 2013.<br />
Värt att notera är att Naturvårdsverket föreslår att certifikatssystemet för kväve skall gälla från januari<br />
20 16. Förseningar jämfört med tidplanen kan därför komma att resultera i att Gryaab måste köpa<br />
certifikat för att kompensera utebliven kväverening.<br />
Uppskattade kostnader<br />
Investerinskostnader<br />
Projektets kostnader är i nuläget bedömda till 360 mkr. 1 denna summa finns 20 mkr avsatta för att<br />
täcka indexutvecklingen från dagens kostnadsnivå fram till projektets frdigställande. Kostnaden ryms<br />
inom Gryaabs ekonomiska långtidsplan.<br />
Årlla kostnader<br />
Avskrivningar (genomsnitt under 20 år) 18 mkr<br />
Räntekostnader (3,5 %) 12,6 mkr<br />
Energi 9,7 mkr<br />
Kemikalier 6,4 mkr<br />
Personal & övrigt 2,0 mkr<br />
Totalt 48,7 mkr<br />
Eventuell inkomst N-certifikat (2017-2021) 0-10 mkr<br />
r\projekt en 2013\l. omraLtning’styreIsehandIen20 13_samråd med ägarna bakgrund och introduktion 2013-02-21 lekdoc
“3r!Jaab 2013-02-21 8(8)<br />
Ärendehantering<br />
Gryaabs styrelse har för avsikt att fatta beslut om investeringen på styrelsernötet 2013-06-14 och<br />
önskar därffir att frågan behandlats hos respektive ägare i god tid innan dess. Gryaab AB önskar svar<br />
senast från ägarna per 2013- 05- 24. För att underlätta inför ägarnas beslutsprocess inbjuder Gryaab<br />
till ett seminarium om investeringen 2013-03-22, kl 09.00-12.00.<br />
Anmälan till seminariet senast 2013-03-15 till:<br />
inforyaab.se<br />
eller<br />
Giyaab AB<br />
Att: Ulla-Maria Wibeck<br />
Box 8984<br />
402 74 Göteborg<br />
Gryaab AB<br />
‘/“nders Åström<br />
VD<br />
Bilagor<br />
Gryaab Rapport 2012:1 Belastning historiskt på Ryaverket och prognos för framtiden<br />
Gryaab Rapport 2013:1 Vad är reningskapaciteten på Ryaverket —<br />
och<br />
hur kan den öka?<br />
i:projekten 2013\l. oinfattning\styrelschandl’en20l3 samråd med igama bakgrund och intioduktion 2013-02-21 lek.doc
—I 1 1 l— —<br />
0<br />
-=<br />
E<br />
Il, 0) IT<br />
—fl UN (<br />
><br />
al<br />
><br />
-<br />
j<br />
0<br />
0<br />
U)<br />
0<br />
c<br />
0)<br />
2<br />
ci<br />
al<br />
cl)<br />
-a<br />
00<br />
=
Gryaab AB medverkar till en hållbar samhällsutveckling genom att Införa och driva system som<br />
kostnadsetfektivt samlar ln och behandlar avloppsvatten från ägarkommunerna. Bolaget ags<br />
av Ale, Göteborg, Härryda, Kungälv, Lerum, <strong>Mölndal</strong> och Partille kommuner. Bolaget ska<br />
begränsa föroreningarna från avloppsvatten till reciplent, samt i möjligaste mån även tillvarata<br />
avloppsvattnets innehåll. Sedan Gryaabs tillkomst 1970, har miljövårdssatsningar på över 2<br />
miljarder kronor gjorts 1 tunnlar och reningsverk. Detta har resulterat i att regionens vattendrag<br />
har befriats från utsläpp och att vattenmiljön i skärgården har förbättrats.<br />
Interna rapporter<br />
2008:1<br />
2008:2<br />
2008:3<br />
Miljörapport enligt Miljöbalken 2007, Ryaverket<br />
Miljörapport enligt Miljöbalken 2007, Syrhåla<br />
Skolinformation 2007.”Det säger ju sig självt rent vatten = bra”<br />
(<br />
2008:4 Dimensionering - Efterdenitrifikationsanläggning med nitrifikationszon<br />
2008:5 Konsekvenser av belastningsökningar på Ryaverket<br />
2008:6 Provtagningar i referensområden 2006/2007 Hushållsspillvatten Del 1<br />
2008:7 Jimförelse av provtagning i referensområden 1988 och 2006/2007 Hushållsspillvatten Del 2<br />
2009:1 Miljörapport enligt Miljöbaiken 2008, Ryaverket<br />
2009:2 Miljörapport enligt Miljöbalken 2008, Syrhåla<br />
2009:3 Slamhydrolys på Ryaverket — fullskalefärsök 2005-2006 och slutrapport<br />
2009:4 Energivärde, svavel- och kloridinnehåll i Ryaverkets siam<br />
2009:5 Separerade slamuttag från eftersedimenteringsbassänger - pilotförsök<br />
2009:6 Skolinformation 2009 “Jag lycker att det är bra au klasserfår besöka Giyaab för då tänker<br />
man till när man är vuxen!”<br />
20 10:1 Prioriterade spårämnen Kategori 2, Gryaab REVAQ<br />
2010:2 Miljörapport enligt miljöbalken 2009, Ryaverket<br />
20 10:3 Miljörapport enligt miljöbalken 2009, Syrhåla<br />
20 10:4 Kartläggning av oönskade ämnen REVAQ 2009/2 10<br />
20 10:5 Vattenverksslammets bidrag till föroreningshalterna i Ryaverkets siam<br />
20 10:6 Omrörarhastighet på ED<br />
2010:7 Tillskottsvatten påverkar Ryaverket — höga flöden och föroreningar<br />
20 10:8 Provtagning mottagning organiskt material, Ryaverket 2010 —<br />
20 10:9 PRIO-ämnen i övriga verksamheter, 2010<br />
2011:1 Miljörapport enligt miljöbalken 2010, Ryaverket<br />
2011:2 Miljörapport enligt miljöbalken 2010, Syrhåla<br />
2011:3 Testlass av matavfailsslurry till Gryaab — innehåll och hanterbarhet<br />
2011:4 Morya 2010- a modeling project<br />
2011:5 Hushållsspillvatten, tillförsel av läkemedeisrester<br />
2011:6 Avgasning av aktivt siam<br />
2011:7 Skolinformation 2011 “Ni hjälper naturen och kämparför ert renare hav’<br />
2011:8 Nitratbelastningens påverkan på denitrifikationskapaciteten<br />
2011:9 Carbon Footprint för Ryaverket 2010<br />
2011:10 Silveravgång vid rengöring och kemisk polering av silvergods<br />
2(28)
Sammanfattning<br />
Flödet till Ryaverket varierar från år till år, till stor del beror detta på hur mycket det regnar respektive<br />
år. Medelflödet de senaste 10 åren har varit 120 miljonerm3/år med en standardavvjkelse på 10<br />
miljonerm3/år.<br />
Antalet anslutna personer till Ryaverket har ökat i princip linjärt år 2000-2010, i medeltal har 5900<br />
personer tillkommit per år, motsvarande en ökning på ca 1 % per år.<br />
Halterna av kväve, BOD och COD i inkommande flöde till Ryaverket har ökat de senaste 10 åren.<br />
Fosforhaken har däremot minskat något vilket antas bero på minskad användning av fosfater i<br />
tvättmedel.<br />
1 framtiden antas inkommande flöde fortsatt variera från år till år och månad till månad. Antalet<br />
anslutna personer antas också fortsätta öka, olika scenarier för hur detta kan ske presenteras i<br />
föreliggande rapport. Som minst antas Ryaverket ha drygt 744 000 anslutna fysiska personer år 2020<br />
och som mest 780 000. 1 föreliggande rapport har kommunernas prognoser för befolkningsutveckling<br />
använts, vilket innebär att år 2020 kommer ca 760 000 personer vara anslutna till Ryaverket.<br />
Samma mängder BOD och COD per person och dygn, som ett medelvärde av de senaste 3 åren har<br />
antagits, vilket innebär att år 2020 kommer mängden BOD i inkommande flöde vara nästan 20 000<br />
ton. COD i inkommande flöde kommer att vara drygt 44000 ton år 2020.<br />
Fosfor i inkommande flöde har antagits vara på samma nivå som ett medelvärde av de senaste tre åren,<br />
det vill säga 1,9 g per person och dygn. År 2020 kommer ca 530 ton fosfor i inkommande flöde till<br />
Ryaverket.<br />
De anslutna personerna antas bidra med lika mycket kväve per person och dygn som år 2010 (14,2<br />
gram), Inkommande kväve kommer år 2020 vara ca 4000 ton/år. Som minst ska då 2600 ton kväve tas<br />
bort biologiskt om ett krav på 80 % kväveborttagning har införts. Annars blir ökningen mindre.<br />
Om 20 % av de anslutna använder köksavfallskvarnar och det sker en 10 % ökning av utrötningen<br />
kommer som mest 2800 ton kväve behöva tas bort biologiskt (vid ett krav på 80 % kväveborttagning).<br />
Det vill säga en ökning med 70-75 % av dagens nivå på 1600 ton.<br />
Varje persons bidrag av kväve påverkar antalet ton som ska tas bort biologiskt i mycket större<br />
utsträckning än vad ökad utrötning och införande av köksavfallskvarnar hos 20 % av de anslutna gör.<br />
Till exempel innebär en ökning från 13 till 15 g N/pd att 400 ton mer kväve ska tas bort biologiskt år<br />
2020. Detta till skillnad mot en ökning på 100 ton om både köksavfallskvamar och ökad utrötning<br />
införs.<br />
3(28)
Innehållsförteckning<br />
1. INLEDNING 6<br />
2. FLÖDE 7<br />
2.1 Hur mycket vatten har renats historiskt’ 7<br />
2.2 Hur mycket vatten ska renas 1 framtiden’ 7<br />
3. BELASTNING 8<br />
3.1 Hur många personer har varit anslutna’ ... 8<br />
3.2 Hur många personer kommer att vara anslutna’ 8<br />
3.2.1 Ökning som tidigare — procentuellt samt i antal anslutna personer JO<br />
3.2.2 Framtida anslutningar lO<br />
3.2.3 Kommunernas prognoser<br />
lO<br />
4. KVÄVE 12<br />
4.1 Hur mycket kviive har tagits omhand historiskt’ 12<br />
4,1.1 Orsaker till ökad kvävebelastning<br />
13<br />
4.2 Hur mycket kväve ska tas omhand i framtiden’ 15<br />
4.2.1 Scenarier med köksavfallskvarnar och mer utrötning<br />
16<br />
4.2.2 Kvävebelastning med mottagning av organiskt material<br />
17<br />
5.BOD/COD 18<br />
5.1 Hur mycket BOD och COD har tagits omhand historiskt’ 18<br />
5.2 Hur mycket COD och BOD ska tas om hand i framtiden’ 19<br />
6. FOSFOR 21 (<br />
6,1 Hur mycket fosfor har tagits om hand historiskt’ 21<br />
6.2 Hur mycket fosfor ska tas om hand i framtiden’ 22<br />
7. SLUTSATSER 24<br />
7.1 Flöde och anslutningar 24<br />
7.2 Kväve 24<br />
7.3 BOD/COD 24<br />
4(28)
1<br />
7.4 Fosfor .25<br />
7.5 Sammanfattning 25<br />
REFERENSER<br />
Gryaabrapporter 27<br />
BILAGA 1 28<br />
5(28)<br />
27
1. Inledning<br />
Den här rapporten är ett underlag till utredning kring framtida rening på Ryaverket. Rapporten är<br />
framtagen inom projektet Reningskapacitet 2010 i syfte att karlägga belastningen på Ryaverket<br />
historiskt samt att karlägga hur olika scenarier påverkar framtida belastning. Hur befolkningsökningar<br />
och framtida anslutningar påverkar mängden kväve, fosfor, BOD och COD har utretts enligt olika<br />
framtidsbilder. Även hur förändrade reningskrav, ökad utrötning i rötkammarna samt införande av<br />
köksavfallskvarnar påverkar reningen på Ryaverket har illustrerats. Data fram till och med år 2010 har<br />
använts i denna rapport.<br />
Utifrån föreliggande rapport kan förhoppningsvis insatser såsom kapacitetsförstiirkningar och<br />
ombyggnader planeras för att fortsatt nå god rening.<br />
6(28><br />
0<br />
()<br />
L)
2. Flöde<br />
2.1 Hur mycket vatten har renats historiskt?<br />
Inkommande flöde till Ryaverket har de senaste två decennierna varierat mellan 100-140 miljoner<br />
m3/år. Medelvärdet mellan åren 1991-2010 är 120 miljoner m’/år, samma värde fås om<br />
medelbildningen görs över perioden 2000-2010. Standardavvikelsen är ca 10 miljonerm3/år för båda<br />
perioderna. Se Figur 1. Den stora variationen från år till år beror till stor del på regnmängderna<br />
respektive år. 2006 var till exempel ett år med ovanligt mycket regn och 1996 ett år med ovanligt lite<br />
regn. (SMI-II)<br />
145<br />
140<br />
135<br />
130<br />
E 125<br />
120<br />
115<br />
110<br />
105<br />
100<br />
Inkommande tiöde till Ryaverket<br />
I--Qin--Regn(mm/åril<br />
Figur 1. Flöde till Ryaverket historiskt samt totala regnmängden per år<br />
2.2 Hur mycket vatten ska renas i framtiden?<br />
Utklipp från Gryaabrapport 2008:5 - Konsekvenser av belastningsökning till Ryaverket: Flödet till<br />
reningsverket bedönzs öka på grund av ökade regnmängder och högre havsnivder i deflesta prognoser<br />
för klimaörändringar på västkusten. 1 takt med att ledningsnätet ren overas, byts ut eller kopplas om<br />
bör mindre av regnet nå reningsverket. Dessutom kan vartenförbrukningen i hushåll och industri<br />
förväntas minska i takt med attfler ochfler av maskiner och annan vattenförbrukande utrustning byts<br />
ut mot snålare utrustning och maskiner. Vad den slutliga effekten av detta blir vet vi inte idag.<br />
Flöden, flödesvariationer, temperaturer och andel spillvatten håller under 2011 och 2012 på att<br />
modelleras i samarbete med DHI.<br />
7(28)<br />
1400<br />
1200<br />
1000<br />
800<br />
800<br />
400<br />
200<br />
0<br />
E
3. Belastning<br />
3.1 Hur många personer har varit anslutna?<br />
1 Figur 2 kan man se att antalet anslutna personer till Ryaverket har ökat i princip linjärt från 1991-<br />
20 10. 1 genomsnitt har 5600 personer per år tillkommit. Åren 2000-2010 har ökningen varit lite större,<br />
i genomsnitt 5900 personer per år.<br />
680<br />
660<br />
640<br />
1<br />
620<br />
600<br />
580<br />
560<br />
540<br />
520<br />
Antalet anslutna personer till Ryaverket<br />
1 1<br />
EZZZ -<br />
— cj c’ u cc r— a o — cj C’? U CD t— 0)<br />
0) 0) 0) 0) 0) 0) 0) 0) 0) 0) 0) 0) 0) 0 0 0) 0 0 0 —<br />
0) 0) 0) 0) 01 0) 0) 0) 0) 0 0 0 0 0 0) 0 0) o 0<br />
— c’J c’ c’j c’J c’J c’J c’J j c’J r’J<br />
Figur 2. Antalet anslutna personer till Ryaverket histodskt<br />
3.2 Hur många personer kommer att vara anslutna?<br />
Det är svårt att sia om framtiden, ett exempel på det finns i Detroit, USA. De har ett reningsverk som<br />
tidigare hade 1 800 000 personer anslutna, nu är ca 800 000 personer anslutna. Detta har lett till<br />
problem i ledningsnätet, VA-taxan har höjts och utvecklingen på reningsverket går “baklänges”. Se<br />
Figur 3.<br />
Figur 3. Amerikansk villamatta med hål i (Google Earth 2011)<br />
8(28)<br />
()<br />
ci<br />
0
BRO (Business Region Göteborg) har i en rapport från år 2004 räknat med att den lokala<br />
arbetsmarknaden år 2020 omfattar 1 500 000 personer jämfört med 940 000 personer år 2004. Den<br />
största ökningen antas bero på att kommunikationerna förbättras i regionen och området som skall<br />
räknas till den lokala arbetsmarknaden ökar. Ökningen i Göteborgsregionen antas vara ungefär 8000<br />
personer per år. (BRG, 2007)1 föreliggande rapport har det inte uppskattats hur stor del av denna<br />
lokala arbetsmarknad som belastar Ryaverket.<br />
Fyra olika scenarier har presenterats för att få fram alternativ till framtida anslutningsbelastningar,<br />
Antaganden som har gjorts i scenarierna 1-4 är enligt följande:<br />
1. Den procentuella ökningen, 1 % per år, som har varit mellan åren 2000-2010 kommer att<br />
fortsätta framöver. Lerumanslutningen är inkluderad,<br />
2. Ökningen i antal personer, 5900 personer per år, som har varit mellan åren 2000-2010<br />
kommer att fortsätta framöver. Lerumanslutningen är inkluderad,<br />
- 3. Ökning enligt scenario 1 inklusive anslutning av västra Tjörn (2015), Bollebygd (2020)<br />
och Östra Tjörn (2025).<br />
4. Ökning procentuellt enligt kommunernas prognoser.<br />
Ovanstående scenarier har ritats upp fram till och med år 2025 i Figur 4. En utveckling av scenarierna<br />
följer i kapitel 3.2.1-3.2.3.<br />
Framildescenarfer ans’utna personer<br />
9(28)<br />
2011 2012 2013 2014 2015 2016 21117 2019 2019 2020 2021 2022 2023 2024 2025<br />
4ÖknkgenL 2000.2010 % —— Öknkig e,,l. 200020101 antal<br />
Öing eni 2000-2010%.kamda anakitnlngar Öknbg .nlt kommunernas nosat<br />
Figur 4. Framtida anslutningar enligt olika scenarier. Den gula linjen visar hur anslutning av västra<br />
Tjörn år 2015, Bollebygd år 2020 respektive Östra Tjörn år 2025 påverkar det totala antalet anslutna<br />
personer till Ryaverket om det räknas med en procentuell ökning.
3.2.1 Ökning som tidigare— procentuellt samt l antal anslutna personer<br />
10t28)<br />
Figur 4 visar att om ett konstant antal personer ansluter till Ryaverket varje år på samma sätt som från<br />
år 2000-20 10 ger det, det lägsta antalet anslutna personer fram tom år 2025. En procentuell ökning i<br />
samma nivå som år 2000-2010 ger flest anslutna personer år 2025.<br />
3.2.2 Framtida anslutningar<br />
Lerumanslutningen from 2012 innebär ca 26 000 extra personer, västra Tjörn drygt 8000 personer (år<br />
20 15) och Boltebygd (inklusive Hindås och Rävlanda) totalt drygt 15 000 personer (år 2020). En<br />
eventuell anslutning av Östra Tjörn med drygt 8000 personer (år 2025) har också ritats in i Figur 4.<br />
3.2.3 Kommunernas prognoser<br />
Gryaabs ägarkommuner har i en enkät fått bedöma hur utvecklingen i deras kommuner kommer att se<br />
ut i framtiden, de olika prognoserna redovisas i Tabell 1. En del kommuner har politiska mål, t.ex.<br />
Härryda, med 1,5 % ökning per år, 1 Tabell 1 redovisas dock tjänstemännens tekniska bedömning om<br />
befolkningsökningen. För Tjörn och Bollebygd har det antagits en befolkningsökning med 1 % per år.<br />
Tabell 1. Utveckling i kommuner anslutna till Ryaverket<br />
Kommun Anslutna 2010 Invånare 2010 Andel anslutna Ökning per år (%)<br />
till Ryaverket<br />
(%)<br />
Ale 15 187 27442 55 1,6<br />
Göteborg 509686 513751 99 1,1<br />
Härryda 22773 34500 66 13<br />
Kungälv 22568 40000 56 1,0<br />
Lerum 0 38 580 0 1,7<br />
<strong>Mölndal</strong> 53 200 60 973 87 1,8<br />
Partille 34 700 35 084 99 1,3<br />
Tj3rn (1 J4 )55 0 1 ,1.)<br />
llollebvvd (1 346 0 1,0<br />
Om ökningarna enligt ovanstående scenarier håller i sig även efter år 2025 så kommer utvecklingen<br />
fram till och med år 2050 se ut enligt Figur 5. Det vill säga, år 2050 kommer antalet personer anslutna ()<br />
till Ryaverket vara 922 000 — 1 060 000 personer enligt dessa scenarier.<br />
(.)
1)<br />
Figur 5. Framtidsscenarier till år 2050<br />
Framtldsscenarler ansIutn personer<br />
[-._4—_ ÖknIri enL 2000-2010% ———ÖknIn<br />
ÖknIri eni. 2000-2010% * Tjörn, Bolebygd och Hö tsrrås --*-SysIemstudIe avtapp prognos för åt 2050<br />
j—Ööntng enögt komgriunernas prognoser<br />
9 eni. 2000-2010 anlat<br />
11(28)<br />
1 Figur 5 ses även en punkt r 2050 från Systemstudie Avlopp (2007) som har presenterat en siffra för<br />
antal anslutna till Gryaab för år 2050, nämligen 1 036 000 personer.<br />
För framtida dimensioneringar föreslås det att räkna med kommunernas prognoser för<br />
befolkningsutvecklingen fram till och med år 2020. Det vill säga 760 000 personer anslutna till<br />
Ryaverket år 2020.
4. Kväve<br />
4.1 Hur mycket kväve har tagits omhand historiskt?<br />
Inkommande kväve till Ryaverket presenteras i Figur 6.<br />
Inkommande kväve till Ryaverket<br />
Figur 6. Kviivemängd 1 inkommande flöde historiskt<br />
Som kan ses i Figur 6 har bde totala mängden inkommande kväve och kväve per ansluten person<br />
ökat.<br />
12(28)<br />
Historiskt har beräkningar på Ryaverket gjorts med antagandet att varje ansluten person bidrar med 13<br />
g N/pd. De senaste åren har dock varje ansluten person snarast bidragit med drygt 14 g Nfpd. 1 Figur 7<br />
presenteras betydelsen av att tidigare ha kalkylerat med 13 g N/pd och det faktiska utfallet de senaste<br />
tio åren.<br />
4000<br />
1500<br />
1000<br />
4000<br />
3500<br />
3000<br />
2500<br />
-g 2000<br />
1500<br />
3500<br />
3000<br />
0500<br />
2000<br />
1000<br />
500<br />
0<br />
4<br />
rE’<br />
1<br />
Tidigare räknat med 13 g N’pd innebär...<br />
1999 2001 2003 2005<br />
• Nn B<br />
2007 2009 2011<br />
Figur 7. De rosa punkterna är beräknat ton kväve in, baserat på 13 g N/pd, och de blå punkterna faktisk<br />
mängd kväve in<br />
IS<br />
12<br />
lo<br />
6<br />
6<br />
4<br />
2<br />
0<br />
z<br />
R.•il<br />
1 1<br />
()<br />
fl<br />
C)<br />
()
13(28)<br />
Kvävet i inkommande flöde fördelas till hav, till siam samt reduceras biologiskt till kvävgas enligt<br />
Figur 8. Kvävemängden som reducerades biologiskt minskade under ombyggnaden ca år 2005-2008,<br />
för att sedan öka igen fram tom år 2010. Se Figur 8. Mängden kväve som förs bort med slammet har<br />
varierat kring 500 ton per år, motsvarande 16-19 % av inkommande kväve de senaste 10 åren. En<br />
procentuell minskning kan ses dessa år, vilket antas bero på bättre utrötning. En fortsatt minskning<br />
antas inte vara troligt, snarare en stabilisering kring nivån 16 %. 1 beräkningarna i föreliggande rapport<br />
har det räknats med att 16 % av inkommande kväve kommer att föras bort med slammet.<br />
2500<br />
1500<br />
1000<br />
502<br />
Fördelning av inicomniande N<br />
0<br />
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2002 2010<br />
Figur 8. Fördelning av kvävet 1 inkornmande flöde till Ryaverket historiskt<br />
4.1.1 Orsaker till ökad kvävebelastning<br />
ateN 16 he DIen Nred Ole,, N 1 siam<br />
Kvävehalten 1 inkomniande avloppsvatten till Gryaab varierar beroende på många aspekter och<br />
faktorer. En faktor är de anslutna personernas matvanor, närmare bestämt proteinkonsumtion. 1 hela<br />
Sverige har proteinintaget per person ökat med 17 % från 1980 till år 2005 (Jordbruksverket, 2010).<br />
Proteiner består till ca 16 % av kväve, vilket innebär att under samma period har kvävekonsumtionen<br />
per dygn ökat från knappt 14 g/person till drygt 16 g/person. Livsmedelsverket har också gjort<br />
undersökningar då hushåll har fört dagbok över sina matvanor. Två sådana undersökningar finns (från<br />
1989 och 1998) och dessa visar också ett ökat proteinintag, En ny sådan undersökning, kallad<br />
Riksmaten 2010 kommer att presenteras under 2012. Jordbruksverkets använder vid beräkningar så<br />
kallad direktkonsumtion av livsmedel. Det innebär totala leveranserna av livsmedel till privathushåll<br />
och storkök samt producenternas hemmaförbrukning.<br />
Till Ryaverket har mängden kväve ökat under de senaste decennierna mer än vad som kan förklaras<br />
enbart av ökad anslutning. Från att ha bidragit med 12-13 g Nlperson, dygn under 1990-talet har<br />
kvävemängderna till Ryaverket gradvis ökat. Idag (2010) bidrar varje ansluten person med drygt 14,2<br />
g N/dygn.<br />
Allt tyder på att det är människorna som står för ökningen och inte industrier eller annan verksamhet. 1<br />
två bostadsområden i Göteborg har omfattande provtagning och analys av avloppsvattnet gjorts år
14(28)<br />
1988 och 2006 (Gryaabrapport 2008:7). Enligt dessa mätningar bidrog varje person hemma med 9 g<br />
N/dag år 1988 men 11 g N/dag år 2006. Dessutom gick de nog på toa på jobbet också... En jämförelse<br />
har även gjorts med koffein i hushållsspillvattnet. Till Ryaverket kom 75 % av koffeinet från hushålien<br />
år 2006. (Gryaabrapport 20 11:5) Om andelen av kvävet som utsöndras hemma är samma som andelen<br />
koffein ger det av det totala till Gryaab en ökning från 12 till 14,7 gram kväve per person och dygn.<br />
Den ökade kvävebelastningen till Ryaverket i relation till statistiken från Jordbruksverket och<br />
Livsmedelsverket samt den ökade köttkonsumtionen presenteras i Figur 9 nedan. Glappet mellan<br />
Jordbruksverkets och Livsmedelsverkets statistik antas bero på spill mellan inköpt mat och faktiskt<br />
intagen mat.<br />
17,00<br />
16,00<br />
15,00<br />
14,00<br />
13,00<br />
12.00<br />
11,00<br />
1988<br />
Kvävebelastning och köttkonsumtlon över tiden<br />
rEZ___________<br />
r g<br />
1993 1998 2903 2008<br />
N.’pdberåknal Gryaab<br />
9 N/pd LIsmedelsr(et —+—kg kllIp 8r<br />
.—IJnjAr (g N/pd beräki,at Gryaab)<br />
Figur 9. Både Llvsmedelsverkets och Jordburksverkets uppskattningar visar en ökande trend. Detsamma<br />
gäller rör mätningarna i inkommande avloppsvatten på Ryaverket.<br />
Den ökade proteinkonsumtionen stämmer väl med den ökade köttkonsumtionen. Mellan 1960 och<br />
2008 har köttkonsumtionen ökat med drygt 80 % i Sverige, från ca 46 kg kött per person och år till ca<br />
83 kg (Jordbruksverket, 2011). Sedan 1980 har även protein som kommer från fisk och ost ökat,<br />
Konsumtion av protein från ägg och mjölk har däremot minskat. Kött har relativt sett blivit billigare<br />
jämfört med övriga livsmedel vilket sannolikt är en förklaring till ökningen. Fortfarande äter vi dock<br />
nästan bara hälften så mycket kött som nya zeeländare och amerikaner. Kineserna är som bekant<br />
ganska många till antalet och de har ökat sin köttkonsumtion avsevärt. Indierna äter dock fortfarande<br />
begränsat med kött. Se Figur 10.<br />
90<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
1.<br />
0<br />
()
15(28)<br />
Figur 10. Köttkonsumtionen per capita 1 kg/år har uppmätts av FN:s organ FAO (Food and Agriculture<br />
Organization).<br />
4.2 Hur mycket kväve ska tas omhand i framtiden?<br />
Antaganden för beräkning av framtida kvävebelastning:<br />
Varje ansluten person har antagits bidra med 14,2 g kväve per person och dygn, vilket är 2010<br />
års värde. Alternativ med 13 och 15 g kväve per person och dygn presenteras också. 15 g<br />
kväve per person och dygn är den siffra nya zeeländarna använder vid dimensionering och det<br />
är de som konsumerar mest kött per person och år i världen.<br />
• 16 % av inkommande kväve hamnar i slammet.<br />
• Det har antagits att Gryaab kommer ta emot 50000 ton organiskt material de närmsta 5 åren<br />
och år 2020 kommer den tillåtna kvoten på 70000 ton per år ha uppfyllts.<br />
• Köksavfallskvarnar antas höja mängden kväve med 1,5 g N/dygn. (Aarsrud m.fl., 2011)<br />
• Andelen personer som antas vara “kopplad” till en köksavfallskvarn blir 20 % av Gryaabs<br />
anslutna för scenarierna år 2020-2050.<br />
• Kfav på 80 % kväverening från år 2018, dvs. maximalt 20 % av totalt inkommande kväve får<br />
släppas ut i havet. För att ha marginal används en nivå på 81 % använts i beräkningarna.<br />
1 Figur Il presenteras hur mycket kväve som finns i inkommande flöde enligt olika framtida scenarier.<br />
Se kapitel 3 för beskrivning av de olika scenarierna för antal anslutna personer.
16(28)<br />
Figur 11. Den lägre nivån på y-axeln innebär att de anslutna personerna bidrar med 14,2 g N/pd och den<br />
högre nivån Innebär att 20 % av de anslutna personerna använder en köksavfallskvarn samt att det är 10<br />
% mer utrötning. På x-axeln innebär den lägre nivån det scenario med minst antal anslutna personer och<br />
den högre nivån mest antal anslutna personer.<br />
4.2.1 Scenarier med köksavtallskvarnar och mer utrötning<br />
1 Tabell 2 visas olika scenarier för hur mer utrötning och införande av köksavfaHskvamar påverkar<br />
mängden kväve att ta bort biologiskt på Ryaverket. Presenterade siffror baseras på kommunernas<br />
prognoser om framtida befolkningsutveckling.<br />
Tabell 2. Påverkan av köksavfallskvarnar och mer utrötning på mängden kväve att reducera<br />
År Kvävesomska 10% mer 20% KAK 20% KAK+10 % mer l5gN/pd<br />
reduceras utrötning utrötning<br />
2015 2500 ton 2600 ton 2500 ton 2600 ton 2600 ton<br />
2020 2700 ton 2700 ton 2700 ton 2800 ton 2800 ton<br />
2030 2900 ton 3000 ton 3000 ton 3100 ton 3100 ton<br />
2040 3300 ton 3300 ton 3300 ton 3400 ton 3400 ton<br />
2050 3600 ton 3700 ton 3700 ton 3800 ton 3800 ton ()<br />
(
4.2.2 Kvävebelastning med mottagning av organiskt material<br />
7(28)<br />
Framöver dimensioneras kvävebelastningen så att tillståndet att motta 70 000 ton organiskt material<br />
per år uppfylls. År 2016 räknas med att ca 50 000 ton kommer att tas emot och 70 000 ton år 2020. Se<br />
Bilaga 1 för beräkning av kväveinnehåll. Se Tabell 3 och Figur 12.<br />
Tabell 3. Framtida kvävebelastning<br />
Kväve i Prognos ton N/år till N till N till Nd Nborgct<br />
organiskt Gryaab inki organiskt hav siam (ton) (ton) (%)<br />
material (ton/år) material (tonlår) (ton)<br />
2012 46 3670 1284 587 1798 65<br />
2013 153 3815 1335 610 1869 65<br />
2014 153 3854 1349 617 1888 65<br />
2015 153 3893 1363 623 1908 65<br />
2016 153 3933 1376 629 1927 65<br />
2017 183 4004 1401 641 1962 65<br />
2018 183 4044 768 647 2629 81<br />
2019 183 4085 776 654 2655 81<br />
2020 214 4157 790 665 2702 81<br />
2021 214 4199 798 672 2730 81<br />
2022 214 4242 806 679 2757 81<br />
2023 214 4285 814 686 2785 81<br />
2024 214 4328 822 693 2813 81<br />
2025 214 4372 831 700 2842 81<br />
2026 214 4416 839 707 2871 81<br />
2027 214 4461 848 714 2900 81<br />
2028 214 4507 856 721 2929 81<br />
2029 214 4552 865 728 2959 81<br />
2030 214 4599 874 736 2989 81<br />
5000<br />
4500<br />
4000<br />
3500<br />
L. 3000<br />
Z 2500<br />
c 0<br />
— 2000<br />
1500<br />
j000<br />
500<br />
-I<br />
Prognos N<br />
Krav 80% år 2018<br />
/<br />
-.-Nlnglpd<br />
--Nredglpd<br />
—1—NINI hav gd<br />
-4— Nin prognos<br />
---Nred prognos<br />
-N till hav prognos<br />
2000 2005 2010 2015 2020 2025 2030<br />
Figur 12. Kväve i inkommande flöde, mängden kväve som ska reduceras biologiskt samt kväve till hav
5. BOD/COD<br />
5.1 Hur mycket BOD och GOD har tagits om hand historiskt?<br />
Totala mängden inkommande COD och BOD till Ryaverket presenteras i Figur 13. Medelvärdet för<br />
COD har varit ca 35 000 ton/år både för medelvärdesperioden 1991-2010 och 2000-2010 med<br />
standardavvikelsen ca 3000 ton/är. För BOD har medelvärdet varit ca 15000 ton/år med<br />
standardavvikelsen ca 1400 ton/år både för medelvärdesperioden 1991-2010 och 2000-2010.<br />
45000<br />
40000<br />
35000<br />
30000<br />
• 25000<br />
20000<br />
15000<br />
10000<br />
5000<br />
0<br />
COD och BOD 1 Inkommande flöde till Ryaverket<br />
—.—COD .—--BODI<br />
Figur 13. Totala mängder COD och BOD i inkommande flöde historiskt<br />
1 Figur 14 presenteras COD och BOD per person och dygn. Samma trend som för totala mängder<br />
COD/BOD kan ses. Kraftiga variationer historiskt men sedan år 2003 en ökande trend.<br />
180<br />
160<br />
140<br />
120<br />
• 100<br />
0.<br />
t 80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
0<br />
rzzzz_zz:<br />
-<br />
COD och BOD (gram per person och dygn)<br />
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2005 2007 2008 2009 2010<br />
—+--gCOD/pd —.--gBOD/pd<br />
Figur 14. COD och BOD 1 inkommande flöde fördelat p anslutna personer per dygn<br />
18(28)<br />
fl<br />
(<br />
()
5.2 Hur mycket COD och BOD ska tas om hand i framtiden?<br />
19(28)<br />
Samma mängder BOD och COD per person och dygn, som ett medelvärde av de senaste 3 åren antas<br />
föreligga, 160 g COD/person, dygn samt 71 gram BOD/person, dygn. Detta innebär att år 2020<br />
kommer antalet ton BODIAr vara kring 19 500, jämfört med dagens nivå på 18 000 ton. COD i<br />
inkommande flöde kommer vara upp till drygt 44000 ton, jämfört med dagens nivå (2010) på ca 40<br />
000 ton. Se Tabell 4.<br />
Tabell 4. Olika befolkningsscenariers betydelse för COD- och BOD-belastningen på Ryaverket år 2020<br />
EC’-’ EO’<br />
. E2<br />
cJ<br />
Cl r4<br />
Ökning som tidigare i antal (inki Lerum) 19 300 43 300<br />
Ökning som tidigare procentuellt (inkl Lerum) 19 600 43 900<br />
Ökning enligt kommunernas prognos 19 700 44 200<br />
Tabell 5. BOD. och COD-belastningen till Ryaverket 1 framtiden enligt kommunernas prognoser<br />
BOD (ton/år) COD (ton/år)<br />
2012 18133 40643<br />
2013 18326 41075<br />
2014 18520 41511<br />
2015 18717 41951<br />
2016 18916 42397<br />
2017 19117 42847<br />
2018 19320 43303<br />
2019 19526 43763<br />
2020 19733 44229<br />
2021 19943 44700<br />
2022 20156 45176<br />
2023 20370 45657<br />
2024 20587 46143<br />
2025 20807 46635<br />
2026 21029 47133<br />
2027 21253 47635<br />
2028 21480 48144<br />
2029 21709 48658<br />
2030 21941 49178
27<br />
25<br />
223<br />
21<br />
47 -<br />
600<br />
700 600 600 104)0 1100 1200<br />
MtaI In&Iflna (liJsenuI)<br />
—_______________<br />
Hr 200<br />
‘—År 2020<br />
Ar2030<br />
—År 2040<br />
20(28)<br />
Figur 15. Framtida mängder BOD i inkommande flöde. Den lägre nivån på y.axeln innebär inkommande<br />
mängd BOD som minst vid ett visst antal anslutna på x-axeln och den högre nivån innebär maximal<br />
mängd BOD i inkommande vatten vid ett högre antal anslutna personer.<br />
64<br />
00 •-.<br />
Inkommandi COD<br />
-..<br />
- f- -<br />
56 - ---—-1—-—--——<br />
52 —-<br />
_:<br />
45 —<br />
L<br />
—<br />
‘_Arzoroj<br />
— — - ---—- År 2030<br />
-L1--—<br />
okommande BOD<br />
Ii<br />
—--<br />
40 --—________<br />
600 7(5) 504) 600 104)0 4400 1200<br />
AnI.I ,rJuln LuentaI<br />
i<br />
Ar 2040<br />
—--Ar2050<br />
Figur 16. Framtida mängder COD 1 inkommande flöde på samma sätt som för BOD i figur 15.<br />
0
1 )<br />
6. Fosfor<br />
6.1 Hur mycket fosfor har tagits om hand historiskt?<br />
2 L(28)<br />
Totala mängden inkommande fosfor till Ryaverket samt mängden per person och dygn presenteras i<br />
Figur 17. Trots stora variationer kan en minskande trend ses vilket antas beror på minskad användning<br />
av fosfater i tvättmedel. Sedan år 2000 har inkommande mängden fosfor i medeltal varit 470 ton/år.<br />
De senaste två åren (2009-2010) har dock inkommande mängd fosfor varit mindre än 440 ton/år,<br />
vilket är bland de lägsta värdena sedan mätningarna påbörjades.<br />
Fördelningen av inkommande fosfor har sett ut enligt Figur 18. Det allra mesta fosfor hamnar i<br />
slammet.<br />
600<br />
500<br />
400<br />
300<br />
200<br />
100<br />
0<br />
Irikommande fosfor till Hyaverket<br />
— Chi C’3 Lfl r- 20 , Chi C3 Lfl r- 20 0 0<br />
LiEton<br />
P/år——g P/pd]<br />
Figur 17. Inkommande fosfor till Ryaverket historiskt<br />
Fördelning av Inkommande P<br />
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2000<br />
lon P il hav elon P siam<br />
Figur 18. Fördelning av inkommande fosfor till Ryaverket historiskt<br />
2,5<br />
2<br />
0,5<br />
0<br />
2010
6.2 Hur mycket fosfor ska tas om hand i framtiden?<br />
22(28)<br />
Om man räknar med 1,9 g P/pd, som är medelvärdet av de senaste 3 åren, blir den inkommande<br />
fosformängden för olika befolkningsscenarier enligt Tabell 6, Att anta 1,9 g P/pd bedöms rimligt då<br />
fosfater i tvättmedel har slutat användas och det fosfor varje ansluten person bidrar med per dygn antas<br />
ligga kvar på samma nivå som för år 2010 eller eventuellt minska något.<br />
Mängden fosfor i inkommande flöde kommer alltså enligt prognoserna att vara kring 520 ton år 2020.<br />
Tabell 6. Olika befolkningsscenariers betydelse för fosforbelastningen på Ryaverket<br />
0<br />
2012<br />
2013<br />
2014<br />
2015<br />
2016<br />
2017<br />
2018<br />
2019<br />
2020<br />
2021<br />
2022<br />
2023<br />
2024<br />
2025<br />
2026<br />
2027<br />
2028<br />
2029<br />
2030<br />
Fosfor<br />
(ton/år)<br />
476<br />
481<br />
487<br />
492<br />
497<br />
502<br />
508<br />
513<br />
518<br />
524<br />
530<br />
535<br />
541<br />
547<br />
552<br />
558<br />
564<br />
570<br />
576<br />
-<br />
G)<br />
c<br />
-.<br />
.<br />
•00<br />
c — —<br />
) . ., 0<br />
.<br />
Ökning som tidigare procentuellt (inki Lerum) 756 000 1,9 520<br />
Ökning som tidigare i antal (inkl Lerum) 744 000 1,9 520<br />
Ökning enligt kommunernas prognos 761 000 1,9 530<br />
Tabell 7. Fosforbelastningen till Ryaverket i framtiden enligt kommunernas prognoser<br />
0<br />
()<br />
1)
(<br />
)<br />
720<br />
670<br />
4i 620<br />
)2 570<br />
520<br />
470<br />
ci<br />
.-_.{_<br />
___ —<br />
Inkommande fosfor<br />
v 1<br />
420<br />
600 700 800 900 1000<br />
Antal aniutna (tuaental)<br />
10<br />
—Ar2020<br />
Är 2030<br />
—Är 2040<br />
—År 2050<br />
23(28)<br />
Figur 19. Framtida mängder fosfor i inkornmande flöde. Den lägre nivån på y-axeln innebär Inkommande<br />
mängd fosfor som minst vid ett visst antal anslutna på x-axeln och den högre nivån innebär maximal<br />
mängd fosfor 1 inkommande vatten vid ett högre antal anslutna personer.<br />
1<br />
1200
7. Slutsatser<br />
7.1 Flöde och anslutningar<br />
24t28}<br />
Flödet till Ryaverket varierar från år till år, till stor del beror detta på hur mycket det regnar respektive<br />
år. Medel flödet de senaste 10 åren har varit 120 miljonerm3/år med en standardavvikelse på 10<br />
miljoner mIår.<br />
Antalet anslutna personer till Ryaverket har ökat i princip linjiirt år 2000-2010, i medeltal har 5900<br />
personer tillkommit per år, motsvarande en ökning på ca 1 % per år.<br />
1 framtiden antas inkommande flöde fortsatt variera från år till år och månad till månad. Antalet<br />
anslutna personer antas också fortsätta öka, olika scenarier för hur detta kan ske har presenterats. Som<br />
minst antas Ryaverket ha drygt 744 000 anslutna fysiska personer år 2020 och som mest 780 000. För<br />
dimensionering föreslås kommunernas prognoser för befolkningsutvecklingen att användas, dvs. r<br />
att år 2020 är ca 760 000 personer anslutna till Ryaverket.<br />
7.2 Kväve<br />
Antaganden för beräkning av framtida kvävebelastning:<br />
• Varje ansluten person har antagits bidra med 14,2 g kväve per person och dygn, vilket är 2010<br />
års värde. Alternativ med 13 och 15 g kväve per person och dygn presenteras också.<br />
• 16 % av inkommande kväve finns i slammet.<br />
• Det har antagits att Gryaab kommer ta emot 50000 ton organiskt material de närmsta 5 åren<br />
och år 2020 kommer den tillåtna kvoten på 70000 ton per år ha uppfyllts.<br />
• Köksavfallskvarnar antas höja en persons kvävebidrag med 1,5 g N/dygn. (Aarsrud mil,,<br />
2011)<br />
• Andelen personer som antas vara “kopplad” till en köksavfallskvam blir 20 % av Gryaabs<br />
anslutna för scenarierna år 2020-2050.<br />
• Krav på 80 % kväverening från år 2018, dvs. maximalt 20 % av totalt inkommande kväve får<br />
släppas ut i havet. För att ha marginal används en nivå på 81 % i beräkningarna.<br />
Kväve i inkommande flöde kommer år 2020 vara ca 4200 ton per år. Som minst ska då 2700 ton kväve<br />
tas bort biologiskt och som mest 2800 ton kväve inklusive 20 % KAK och 10 % mer utrötning. Det<br />
vill säga en ökning med 70-75 % av dagens nivå på 1600 ton. Det blir naturligtvis en mindre ökning<br />
om inget krav på 80 % kväveborttagning införs.<br />
Varje persons bidrag av kväve påverkar antalet ton som ska tas bort biologiskt i mycket större<br />
utsträckning än vad ökad utrötning och införande av köksavfallskvarnar hos 20 % av de anslutna gör.<br />
Till exempel innebär en ökning från 13 till 15 g N/pd att 400 ton mer kväve ska tas bort biologiskt år<br />
2020. Detta till skillnad mot en ökning på 100 ton om både köksavfallskvarnar och ökad utrötning<br />
införs.<br />
7.3 BOD/COD<br />
Samma mängder BOD och COD per person och dygn, som ett medelvärde av de senaste 3 åren har<br />
antagits, vilket innebär att år 2020 kommer mängden BOD i inkommande flöde vara nästan 20 000
i )<br />
ton. Dagens nivå är på 18 000 ton. COD i inkommande flöde kommer att vara drygt 44 000 ton år<br />
2020, dagens nivå är på ca 40 000 ton.<br />
7.4 Fosfor<br />
25(28)<br />
Fosfor i inkommande flöde har antagits vara på samma nivå som ett medelvärde av de senaste tre åren,<br />
det vill säga 1,9 g per person och dygn, beroende på minskad användning av fosfater i tvättmedel. Det<br />
innebär att år 2020 kommer ca 530 ton fosfor i inkommande flöde till Ryaverket.<br />
7.5 Sammanfattning<br />
Tabell 8 sammanfattar befolkningsscenariernas betydelse i siffror för år 2020-2050 för olika ämnen i<br />
inkommande flöde till Ryaverket.<br />
Tabell 8. Befolkningsscenariernas betydelse för belastningen på Ryaverket<br />
.<br />
) 1<br />
u,<br />
2<br />
o o :c .<br />
1. t_)_-S .<br />
)<br />
0 ‘0 ‘0 ‘0 ‘0 V t<br />
o ? O ‘ 0<br />
: 0 . 0 .<br />
2010 660 440 40 IS 3400 1600<br />
2020 740—780 510—540 43—45 19—20 4000—4300 2600—2800<br />
2030 800—870 560—600 47—51 22—23 4400—4800 2800—3100<br />
2040 860—960 600—670 50—56 22—25 4700—5300 3000—3400<br />
2050 920—1060 640—740 54—61 24—28 5000—5800 3200—3700<br />
En sammanfattning av olika scenarier för inkommande halter av kväve, fosfor, BOD samt COD<br />
presenteras i Figur 20. Spannet för mängderna i inkommande flöde blir större för varje år, vilket ses i<br />
Figur 20 genom att storleken på rektanglarna vidgas.<br />
.
26(28)<br />
Inkommande fosror<br />
Kvåve 1 Inkommande flöde<br />
6200 1<br />
r-<br />
5700 —<br />
2O101<br />
Är 2020<br />
Är2o3oi<br />
—År 2040<br />
1—<br />
5200<br />
—Är 2020<br />
I—k2030<br />
—Är 2O4O<br />
Är 2050<br />
F<br />
4700<br />
1—<br />
—År 2050<br />
LJ<br />
4200 —<br />
3700 —<br />
1200<br />
1100<br />
700 800 900 1000<br />
Antal anslutna (tusental)<br />
600<br />
3200<br />
600 700 800 900 1000 1100 1200<br />
Antal perner (tuntal)<br />
lnkonmnde GOD<br />
lnkoiinde BOD<br />
64<br />
fl<br />
—;-- —:--i<br />
27<br />
60<br />
25<br />
56<br />
0<br />
0<br />
23<br />
52<br />
—— J<br />
G<br />
21<br />
19<br />
1100 1200<br />
42<br />
600<br />
700 800 900 1000<br />
Antal snu4na (luntal)<br />
1200<br />
17<br />
600<br />
700 800 900 1000 1100<br />
Antal anutna (tUnhal)<br />
Figur 20. Mängd kväve, fosfor, BOD och COD i inkommande flöde till Ryaverket enligt olika framtida scenarier.
Referenser<br />
27(28)<br />
Aarsrud m.fl. 2011. Om köksavfallskva mar tillåts i Göteborg - Tekniska och ekonomiska<br />
konsekvenser. Göteborg stad, Kretsloppskontoret, Göteborg Vatten, Gryaab AB och CIT Urban Water<br />
Management AB.<br />
BRO 2007, Tillväxt i Göteborgsregionen — ett underlagför regionens tillväxtsrrategi.<br />
[http://www.businessregion.se/ovrigtlregionensnyatillvaxtstrategi.4.24aa3 14e1 0f47fcad4c80007750.ht<br />
ml] Januari 2007. Hämtat 2011-07-19.<br />
FAO (Food and Agriculture Organization), 2007. World Resources Institute, Earth Trends — The<br />
Environmen tal infonnation Portal [http://earthtrends.wri.org/searchable db/index.php?theme=81<br />
Hämtat 2011 -05-17<br />
Göteborgs Stad, Gryaab och C1’T Urban Water Management AB, 2007, Systemstudie avlopp.<br />
Jordbruksverket. Jordbruksstatistik — årsbok 2010, med data om livsmedel. Jordbruksverket och<br />
Statistiska Centralbyrån 2010. Rapport från Jordbruksverkets hemsida.<br />
karsbok20l0.4.32b12c7f1 29401 12a7c80001961.html] Uppdaterad 2011-04-19. Hämtat 2011-05-05.<br />
Jordbruksverket. Statistikfrån Jordbruksverket. Statistikrapport 2011:2 Livsmedelskonsunztion och<br />
näringsinnehåll. Uppgfrer l.o.nl. år 2009. Rapport från Jordbruksverkets hemsida. Utkom 2011-03-30<br />
(http://www.jordbruksverket.se/omjordbruksverketJstatistik/li vsmedel,4.67e843d9 11 ff9f55 1 db800048<br />
03.html] Uppdaterad 2011-08-29. Hämtat 2011-09-19.<br />
Livsmedelsverket. Riksmaren 2010, Huik 1989, Riksrnaten 1997-1998. Rapporterfrån<br />
Livsinedeisverkets henisida [http://www .sl v.selsv/grupp 1 /Mat-och-naringfMatvanor-undersokningarfVuxnal]<br />
Uppdaterad 2010-10-13. Hämtat 2011-05-05.<br />
SMHI. Statistik från SMHI:s hemsida. Hämtat 2011-07-07<br />
[http://data.smhi.se/metfclimate/time_series/month_year/precipitationiSMHl_month_year_precipitatio<br />
n_clim_7 142.txtj<br />
Gryaabrapporter<br />
Gryaabrapport 2008:5 Konsekvenser av belastningsökningarpå Ryaverket. Ann Mattsson<br />
Gryaabrapport 2008:7 Jämförelse av provtagni,zg i referensområden 1988 och 2006/2007 -<br />
Hushållsspillvatten Del 2. DGE Mark och Miljö AB 2008-12-18 reviderad<br />
2010-09-15<br />
Gryaabrapport 2011:5 Hushållsspillvatten — Tillförsel av Läkemedelsrester. Nicklas Paxéus
28(28)<br />
Bilaga 1<br />
Organiskt material Organiskt material Organiskt<br />
år 2012 5 år framåt material år<br />
2020<br />
15000 ton 50000 ton 70000 ton<br />
2250 ton TS 7500 ton TS 10500 ton TS<br />
85 % VS/TS 85 % VS/TS 85 % VS/TS<br />
30 kg N/ton TS 30 kg N/ton TS 30 kg N/ton TS<br />
80 % utrötning av VS 80 % utrötning av VS 80 % utrötning av VS<br />
675 ton kväve i org. material 225 ton kväve i org. material 315 ton kväve i org. material<br />
45,9 ton kväve i njekL 153 ton kväve i rejekt 214 ton kväve i rejekt<br />
En TS-halt på 15 % har antagits i ovanstående beräkningar.
4rGryaab 1(52)<br />
FNDALSIA<br />
Kommun$tYreIS<br />
Vad är reningskapaciteten på Ryaverket —<br />
Gryaab Rapport 2013:1<br />
Susanne Tumlin<br />
Ann Mattsson<br />
Maria Neth<br />
Gustaf Ernst<br />
David I’Ons<br />
och hur kan den öka?
4fGryaab 2(52)<br />
Gryaab svarar för avloppsvattenreningen inom regionen. Bolaget ägs av Ale, Göteborg,<br />
Härryda, Kungälv, Lerum, <strong>Mölndal</strong> och Partille kommuner. Sedan Gryaabs tillkomst 1970, har<br />
miljövårdssatsningar på över 1 miljard kr gjorts i tunnlar och reningsverk. Detta har resulterat i<br />
att regionens vattendrag successivt har befriats från avloppsutsläpp och vattenmiljän 1<br />
skärgården har förbättrats.<br />
Gryaabrapporter<br />
2009 1<br />
2009:2<br />
Miljorapport enligt Miljobalken 2008 Ryaverket<br />
Miljörapport enligt Miljöbalken 2008, Syrhåla<br />
2<br />
2009:3 Slamhydrolys på Ryaverket — fullskalefrsök 2005-2006 och slutrapport<br />
2009:4 Energivärde, svavel- och kloridinnehåll i Ryaverkets siam<br />
2009:5 Separerade siamuttag från efiersedimenteringsbassänger - pilotförsök<br />
2009:6 Skolinformation 2009 “Jag tycker att det är bra att klasserfår besöka Giyaabför då tänker man till<br />
när man är vuxen!”<br />
‘<br />
2010:1 Prioriterade spårämnen Kategori 2, Gtyaab REVAQ<br />
20 10:2 Miljörapport enligt miljöbalken 2009, Ryaverket<br />
20 10:3 Miljörapport enligt miljöbalken 2009, Syrhåla<br />
20 10:4 Kartläggning av oönskade ämnen REVAQ 2009/210<br />
2010:5 Vattenverksslammets bidrag till föroreningshalterna i Ryaverkets siam<br />
20 10:6 Omrörarhastighet å ED<br />
20 10:7 Tillskottsvatten påverkar Ryaverket — höga flöden och föroreningar<br />
20 10:8 Provtagning mottagning organiskt material, Ryaverket 2010<br />
2010:9 PRIO-ämnen i övriga verksamheter, 2010<br />
2011:1 Miljörapport enligt miljöbalken 2010, Ryaverket<br />
2011:2 Miljörapport enligt miljöbalken 2010, Syrhåla<br />
2011:3 Testlass av matavfallsslurry till Gryaab — innehåll och hanterbarhet<br />
2011:4 Morya 2010- a modeling project<br />
2011:5 Hushållsspillvatten, tillförsel av läkemedelsrester<br />
2011:6 Avgasning av aktivt siam<br />
2011:7 Skolinformation 2011 ‘WI hfälper naturen och käm;arför el! renare hav”<br />
2011:8 Nitratbelastningens påverkan på denitrifikationskapaciteten<br />
2011:9 Carbon Footprint för Ryaverket 2010<br />
20 11:10 Silveravgång vid rengöring och kemisk polering av silvergods<br />
2012:1 Belastning historiskt på Ryaverket och prognos för framtiden<br />
20 12:2 Tillförsel av läkemedelsrester från sjukhus<br />
20 12:3 Miljörapport Ryaverket 2011<br />
20 12:4 Miljörapport Syrhåla 2011<br />
20 12:5 Kvicksilver till Ryaverket<br />
20 12:6 Driftkostnader siamhantering<br />
2012:7 Drifikapacitet slamhantering<br />
20 12:8 Viskositetsanalys och karaktärisering av slam<br />
20 12:9 Reningskapacitet på Gryaab 2011<br />
2012:10 Provtagning av vatten ur kabelbrunn för teleutrustning<br />
2012:11 Avgiftsfördeining mellan ägarkommuner och Gryaab AB<br />
20 12:12 Provtagning med passiva provtagare vid konstnärlig verksamhet<br />
20 12:13 Fullskaletest av maximal denitrifikationskapacitet i Efterdenitrifikationen<br />
20 12:14 Karakterisering av inkommande vatten<br />
2012:15 Metaller i fällningskemikalien järnsulfat<br />
2012:16 Anläggningsdata 2012<br />
2012.17 Omväridsbevakning — om fosfor, avioppsslam till jordbruk och REVAQ<br />
2012:18 Tillrinning till Ryaverket - Hur blir det 2030?
•<br />
Innehålisförteckning<br />
3(52)<br />
Sammanfattning 5<br />
2 Bakgrund 6<br />
2.1 Syfte 6<br />
2.2 Avgränsningar 6<br />
3 Förutsättningar 6<br />
3.1 Krav och villkor idag 6<br />
3.2 Krav och villkor i framtiden 7<br />
3.2.1 Baltic Sea Action Plan 7<br />
3.2.2 Ramdirektivet ftir vatten 8<br />
3.2.3 Badvattenkvalitet 9<br />
3.3 Sammanfattning krav och villkor 9<br />
4 Befintligt reningsverk 10<br />
4.1 Flöden 10<br />
4.2 Kväve 11<br />
4.2.1 Allmänt 11<br />
4.2.2 Nitrifikation i BB 12<br />
4.2.3 Denitrifikation i AS 13<br />
4.2.4 Nitrifikation i ED 14<br />
4.2.5 Denitrifikation i ED 14<br />
4.3 Sammanfattning dimensioneringsdata befintliga anläggningsdelar 15<br />
5 Framtida reningsverk 16<br />
5.1 Belastning och andra yttre förutsättningar 16<br />
5.1.1 Flöde 16<br />
5.1.2 Anslutningar 17<br />
5.1.3 Kväve 17<br />
5.1.4 Fosfor 20<br />
5.1.5 BOD/COD 21<br />
) 5.2 Sammanfattning 22<br />
6 Framtida möjliga processlösningar — konsultuppdrag 23<br />
6.1 Förutsättningar 23<br />
6.1.1 Belastning och flöden 23<br />
6.2 Avgränsningar 24<br />
6.3 Resultat från konsultutredning 24<br />
6.3.1 Alla fcrslag 25<br />
6.3.2 Urval 27<br />
6.4 Lösning A 28<br />
6.5 LösningB 28<br />
6.5.1 Lösning B komplettering 29<br />
6.6 Lösning C 30<br />
6.7 LösningD 31<br />
6.8 Genomförande och risker 31<br />
6.9 Tidplan 32<br />
6.10 Beräknad reningskapacitet för förslag A-D 33<br />
6.11 Investerings- och driftkostnader 34<br />
6.12 Sammanfattning och diskussion 36
4CGrgaab 4(52)<br />
6.12.1 ProcesslösningA 36<br />
6.12.2 ProcesslösningB 36<br />
6.12.3 ProcesslösningC 37<br />
6.12.4 ProcesslösningD 37<br />
6.12.5 Jämfire1se mellan alternativ- urval 38<br />
7 Slutsatser 39<br />
8 Framtida arbete 39<br />
9 Referenser 40<br />
9.1 Gryaabrapporter 40<br />
9.2 Externa rapporter 40<br />
Bilaga 1. Projektplaner<br />
Bilaga 2. Analysdata från kampanjer<br />
41<br />
43 (<br />
Bilaga 3. Chaos databasen 46<br />
Bilaga 4. Konsulternas syn på dagens anläggning 47<br />
Bilaga 5. Flödesschema ffir processlösning A-D 49<br />
fl<br />
fl
(Grjaab 5(52)<br />
1 Sammanfattning<br />
1 det här projektet har begränsningar och behov med nuvarande och framtida krav på avskiljning av<br />
kväve beräknats och kvantifierats. Nitrifikationen är den nu begränsande faktorn på Ryaverket. För att<br />
förbättra reningskapaciteten, och då framförallt utöka nitrffikationskapaciteten, och anpassa<br />
anläggningen till framtida krav och belastningar har ett konsultuppdrag genomförts. 4 olika konsulter<br />
har föreslagit olika lösningar för att uppf’lla framtida krav, vaije konsult har även ombetts att föreslå<br />
ett av sina förslag som huvudförslag. Projektgruppen på Gryaab, som har iniduderat medarbetare från<br />
utveckling-, drift-, process- och proj ektgrupperna, har valt 4 principiellt olika lösningar bland de<br />
föreslagna och gjort en jämförande utvärdering med avseende på framförallt investering- och<br />
driftkostnader samt renirigsresultat på kort och lång sikt. Även miljöaspekter, resursåtgång, arbetsmiljö<br />
och driftsäkerhet har tagits i beaktande vid gallring. En annan viktig parameter har varit att vald<br />
lösning är flexibel för framtida krav, processförändringar och teknikutveckling. Utöver projektgruppen<br />
på Gryaab har en workshop hållits med branschkollegor där de 4 valda lösningarna utvärderades.<br />
Några slutsatser som har dragits av projektet är följande<br />
• Det går att utöka kvävereningen tillräckligt mycket inom tomten.<br />
• De tidvis höga flödena begränsar valfriheten eftersom eftersedimenteringen begränsar<br />
kapaciteten.<br />
• Det kommer att användas mer energi och kemikalier.<br />
• Om rejektvattenrening införs åtgår mindre energi och kemikalier, men enbart<br />
rejektvattenrening räcker inte för att klara kraven och avlastar inte tillräckligt mycket för att<br />
t.ex. ta en biobädd ur drift med bibehållna reningsresultat.<br />
• Eventuellt framtida utsläppsavgifter/certifikat för kväve kan delvis kompensera Gryaab<br />
ekonomiskt vid snabb investering.<br />
Den slutligt valda processlösningen är en ny nitriferande MBBR (Moving Bed Biofilm Reactor) på<br />
östra sidan om nuvarande eftersedimenteringsbassänger. Denna lösning ger snabbt bättre<br />
reningsresultat vilket innebär att val av rejektvattenrening kan skjutas på framtiden. Denna bör vara<br />
lätt att driva i och med att kunskap om MBBR finns sedan tidigare på Gryaab och det finns gott om<br />
referenser. Tekniken är mogen och dimensionering bör vara förutsägbar. Flexibiliteten för framtida<br />
krav bör vara god. Den bassäng som byggs ligger strategiskt i anläggningen så att vattenvägama blir<br />
relativt enkla. Byggnation av reaktorn påverkar inte heller reningsresultaten under alltför lång tid<br />
under ombyggnadstiden. Driftkostnadema är jämfbrbara med övriga alternativ. Investeringskostnaden<br />
för denna lösning är lägre än för de andra lösningarna och eftersom tekniken är känd, dessutom<br />
säkrare. Risk för oförutsedda kostnader är relativt låga. De bassänger som byggs är helt nya och kan<br />
därför byggas för ändamålet istället för att anpassa befintliga bassänger. Inverkan på befintliga<br />
anläggningsdelar är också begränsade. Eventuellt kan en rejektvattenreningsprocess ske i de MBBR<br />
bassänger som byggs.<br />
Biobäddarna kommer att användas även framöver. Detta innebär att problem med fjädermyggor<br />
kommer att kvarstå tills vidare. En annan nackdel är att det blir trängre på tomten då reaktorn byggs<br />
bredvid den planerade kontorsbyggnaden.
4Gryaab 6(52)<br />
2 Bakgrund<br />
År 2010 driflsattes nya anläggningsdelar för utökad rening av fosfor och kväve. Utsläppshalterna av<br />
såväl kväve som fosfor uppfyller villkoren 10 mg N/l och 0,3 mg Pil. Utbyggnaden stärkte<br />
möjligheterna till denitrifikation och till partikelavskiljning, men inga större f?irstärkningar av<br />
nitrifikationskapaciteten har gjorts. Det innebär att nitrifikationen nu är den begränsande faktorn för<br />
kvävereningskapaciteten. Detta projekt syftar till att kartlägga hur långt reningen kan drivas med den<br />
nya anläggningen samt planera för att skärpta miljökrav och/eller utsläppsavgifter införs.<br />
Föreliggande rapport avhandlar till största del konsultuppdraget som genomfördes under våren 2012<br />
med syfte att arbeta fram processlösningar för hur Ryaverket ska klara framtida kvävereningskrav.<br />
Tidigare Gryaabrapporter som har knoppats av under projektets gång är följande:<br />
2012:1 Belastning historisktpå Ryaverket och prognosförframtiden,<br />
2012:9 Reningskapacitet på Giyaab 2011,<br />
2012:13 Fullskaletest av inaxi,nal denitrflkarionskapaciter 1 efrerdenitrflkationeii<br />
2.1 Syfte<br />
Identifiera och värdera olika möjligheter för att anpassa Ryaverket till framtida krav och belastning<br />
avseende framförallt kväve.<br />
2.2 Avgränsningar<br />
Villkor för fosforhalt i utgående vatten förutsätts ej ändras Däremot skall inte lösningarna försämra<br />
möjligheten att avskilja fosfor.<br />
Ytterligare rening med avseende på mikroffiroreningar ingår ej (läkemedeisrester mm). Men<br />
lösningarna skall inte hindra möjligheten att genomföra sådana förbättringar om och när de krävs.<br />
3 Förutsättningar<br />
3.1 Krav och villkor idag<br />
Ryaverkets verksamhet bedrivs med stöd av ett tillstånd enligt milj öskyddslagen som är från 1994. De<br />
sista fastställda slutliga villkoren för verksamheten meddelades av miljöprövningsdelegationen 2006.<br />
Verksamheten bör vara omprövad senast 2018. 1 tillståndet finns utsläppsvillkoren för verksamheten<br />
inskrivna. Från och med 1januari 2011 är utsläppsvillkoren följande:<br />
BOD7 10 mg/l som gränsvärde och årsmedelvärde<br />
Fosfor 0,4 mgil som gränsvärde och årsmedelvärde<br />
0,3 mg/l som riktvärde och årsmedelvärde och<br />
som medelvärde under perioderna mars-maj<br />
och juni-augusti<br />
Kväve 10 mgIl som riktvärde och årsmedelvärde<br />
(
4Grjaab 7(52)<br />
Utöver de utsläppsbegränsningar som finns i det befintliga tillståndet fbr Ryaverket kan utsläppen från<br />
verksamheten komma att begränsas av internationella åtaganden, EU-lagstifining, ägamas egna<br />
ambitioner etc.<br />
3.2 Krav och villkor i framtiden<br />
3.2.1 Baltic Sea Action Plan<br />
Den internationella Helsingforskommissionen (HELCOM) antog Baltic Sea Action Plan (BSAP) år<br />
2007 och 2010 presenterades vilka åtgärder medlemsländerna ska fokusera på. Alctionsplanen lägger<br />
fokus på fyra områden: övergödning, farliga änmen, sjöfartens milj öproblem och biologisk mångfald.<br />
Tidspianen för medlemsländerna är att ta fram åtgärdsprogram till år 2012, genomföra åtgärder mot<br />
övergödningen innan år 2016 och uppnå en god miljöstatiis senast år 2121. Sverige leder Helcom<br />
mellan den 1juli 2010 och 30juni 2012.<br />
Den största utmaningen i BSAP är att minska belastningen av näringsämnen. Sverige ska enligt<br />
bördefördelningen minska sin belastning av kväve med ca 21 000 ton och av fosfor med ca 290 ton<br />
(Naturvårdsverket, 2009). För kväve gäller detta Egentliga Ostersjön, Oresund och Kattegatt medan<br />
det enligt bördefördelningen fcr fosfor inte krävs någon ytterligare minskning till Oresund och<br />
Kattegatt. Betinget ska klaras genom minskningar till:<br />
• Egentliga Östersjön med 8 100 ton kväve av en total belastning på 31 700 ton och med 290<br />
ton fosfor av en total belastning på 860 ton.<br />
• Öresund med 1 700 ton kväve av en total belastning på 5 400 ton.<br />
• Kattegatt med 11100 ton kväve av en total belastning på 35 700 ton.<br />
1 Naturvårdsverkets förslag till nationell åtgärdsplan, Rapport 5985 (Naturvårdsverket, 2009) skissas<br />
tre alternativ upp för att reducera kvävebelastningen till Kattegatt från avloppsreningsverk.<br />
Alternativ 1 innebär att alla reningsverk dimensionerade för mer än 2000 pe<br />
utan speciell kväverening genomför åtgärder som innebär en kväveavskiljningsgrad på 70 %.<br />
Alternativ 2 innebär att Jj reningsverk dimensionerade för mer än 2000 pe ska ha en<br />
kväveavskiljningsgrad<br />
på 80 %.<br />
Alternativ 3 innebär att alla reningsverk dimensionerade för mer än 2000 pe genomför åtgärder så att<br />
de når ca 2 mg N/l i utgående vatten genom eflerdenitrifikation.<br />
Det är alternativ 2 som Naturvårdsverket freslår i rapporten. För att uppnå 80 % avskiljningsgrad på<br />
Ryaverket måste de årliga utsläppen av kväve minskas från dagens ca 1200-1300 ton till ca 600-700<br />
ton vilket motsvarar en utgående kvävehalt på ca 5 - 5,5 mgll. Naturvårdsverket skriver också att för<br />
de största reningsverken, större än 100 000 pe, kan ytterligare sänkning av utsläppshalten under nivån<br />
i alternativ två, utan att närma sig den tekniskt möjliga åtgärdsgränsen (alt 3), övervägas.<br />
Naturvårdsverket har sedan genomfört ett omfattande arbete i samarbete med Svenskt Vatten med<br />
syRe att finna bra vägar för att genomföra de nödvändiga utsläppsminskningarna. Arbetet har<br />
resulterat i ett förslag om att införa ett certifikatssystem för kväve för de kommunala<br />
avloppsreningsverken (Naturvårdsverket, 2012). Detta förslag ligger just nu ute för remiss.<br />
Förslaget omfattar de svenska kommunala reningsverk som släpper ut vatten som till slut hamnar i<br />
Ostersjön (egentliga Ostersjön, alltså inte Bottenhavet och Bottenviken), Oresund och Kattegatt. Detta<br />
gäller alla reningsverk större än 2000 pe. Man skall ta hänsyn till den så kallade retentionen. Det<br />
innebär att inlandsverk tillgodoräknas det kväve som försvinner i vattendrag och sjöar på vägen till
Grjaab 8(52)<br />
havet. Certifikatssystemet beräknas att införas från 1 januari 2016 och skall förhoppningsvis ha drivit<br />
igenom nödvändiga utsläppsminskningar till år 2021, något som kommer att bli svårt, vilket utredarna<br />
är medvetna om.<br />
För att betinget skall uppnås behöver de ingående reningsverken i genomsnitt att ta bort mer än 80 %<br />
av inkommande kväve, vilket är mycket tufft. Certifikatssystemet kommer att fungera utjämnande så<br />
att de som ligger efier i utbyggnad kan köpa “kväverening” i form av certifikat från dem som kan ta<br />
bort mer kväve än det aktuella målet för året. Målet för kvävereningen kommer att skärpas för varje år<br />
för att ge reningsverken incitament och chans att genomföra förbättringar. De som varje år tar bort mer<br />
kväve än vad som behövs kan sälja certifikat, och de som tar bort mindre måste köpa certifikat.<br />
Certifikaten köps och säljs på en marknad till ett marknadspris. Det kommer att införas någon form av<br />
sanktion för dem som varken renar tillräckligt eller har köpt de certifikat som behövs. Konstruktionen<br />
av sanktionsavgiften är inte klar. För Gryaab har detta förslag betydelse. ()<br />
Om den totala kvävereningskapaciteten för de ingående verken inte ökar väsentligt kommer<br />
certifikatens pris att bli högt. 1 värsta fall finns inte tillräcklig tillgång till certifikat och en<br />
sanktionsavgift till staten måste betalas av de avloppsreningsverk som inte kan köpa certifikat.<br />
Gryaab löper stor riska att betala sanktionsavgift om inte Ryaverket byggs ut. Ryaverket är en stor<br />
anläggning och om inte Ryaverket deltar med ytterligare kväverening så kommer det att bli mycket<br />
svårt att uppnå det totala betinget. Det kommer troligen inte att finnas tillräckligt många certifikat att<br />
köpa.<br />
Gryaab kan bli nettosäljare av certifikat vid en snabb investering i nitrifikationskapacitet. Detta<br />
kommer troligen inte att täcka Gryaabs investering fullt ut, men kan täcka kostnaden för en<br />
tidigareläggning av en investering som ändå måste göras, om och när kommunernas planer för sin<br />
befolkningsökning blir verklighet.<br />
3.2.2 Ramdirektivet för vatten<br />
Ramdirektivet för vatten syftar till att skapa en ram för regler på EU-nivå för att skydda europeiska<br />
vatten. År 2000 trädde Ramdirektivet för vatten i kraft och det handlade då om att förbättra<br />
milj öarbetet genom en gemensam lagstiftning för vatten. Det innebär bland annat att man försöker<br />
minska föroreningar, främja hållbar vattenanvändning och förbättra tillståndet för djur och växter som<br />
lever i vatten.<br />
Vattendistrikten för Sverige är Bottenviken, Bottenhavet, Norra Östersjön, Södra Östersjön och<br />
Västerhavet. Länderna ska arbeta på ett sätt i sin vattenförvaltning som utgår från avrinningsområden (‘J<br />
för att åtgärda brister i vattenmiljö och vattenkvalitet. Vattenfbrvaltningen bedrivs i sexåriga cykier.<br />
Den första cykeln avlutades 2009 och den innevarande cykeln sträcker sig fram till slutet av 2015.<br />
Målet är att alla Sveriges vatten ska ha uppnått god status 2015. 1 de fall det inte är möjligt av olika<br />
skäl kan tiden förskjutas till som längst 2027.<br />
Målen för vad som är god status med avseende på olika parametrar (ämnen och biologiska indikatorer)<br />
och olika vattenområden anges av Naturvårdsverkets klassificeringsfc5reskrifter (NFS 2008:1). 1<br />
Ramdirektivet för vatten finns 33 stycken särskilt utpekade prioriterade miljöfarliga ämnen där<br />
förekomsten ska minskas. Om målsättningama i direktivet med god ekologisk status för Ryaverkets<br />
recipient inte uppnås kommer det rimligen ha betydelse för tillsynsmyndighetens och den<br />
tillståndsgivande myndighetens ställningstagande vid omprövning av tillståndet.<br />
Det går inte idag förutse om Ramdirektivet för vatten kommer att ge upphov till några skärpta<br />
utsläppsvillkor för Ryaverket.
4Gryaab 9(52)<br />
3.2.3 Badvattenkvalltet<br />
Från och med badsäsongen 2008 gäller EU:s badvattendirektiv (200617[EG). Av badvattendirektivet<br />
följerdetatt-vattensom-har--pekats ut sombadvatten imedlemsstaterna ska uppnA åtminstone<br />
tillfredsställande badvattenkvalitet senast vid slutet av 2015 års badsäsong. Badvattendirektivet har<br />
genomförts i Sverige främst genom bestämmelser i badvattenfbrordningen och Naturvårdsverkets<br />
badvattenföreskrifler (NFS 2008:8).<br />
1 Västerhavets vattendistrikt omfattas cirka 165 vattenförekomster av skydd enligt<br />
badvattenföreskriflema.<br />
Något som skulle påverka utsläppskraven för Ryaverket är idén att kunna bada i Göta Älv. Frågan har<br />
varit uppe i kommunfullmäktige senast 2008 då man ansåg att det fanns behov av fler badpiatser. Det<br />
blev dock nej på grund av för höga kostnader. 1 Köpenhamn däremot diskuterar man att investera 1,6<br />
miljarder svenska kronor i de befintliga hamnbassängerna för att öka badvattenkvaliteten till nivåema<br />
god eller utmärkt. Åtgärderna beräknas kunna vara klara år 2020.<br />
Även strängare krav på bräddat vatten skulle kunna införas om bad i älven blir en prioriterad fråga.<br />
Det går inte idag att förutse om politikerna kommer att prioritera frågan om bad i Göta Älv och om det<br />
i sådana fall leder till strängare utsläppsvillkor för Ryaverket.<br />
3.3 Sammanfattning krav och villkor<br />
Vi bör på sikt tänka oss kvävekrav på ca 80 % reduktion. Sannolikt kommer inga ytterligare krav på<br />
fosfor inom överskådlig tid.
4rGraab 10(52)<br />
4 Befintligt reningsverk<br />
En separat rapport om reningskapaciten på Ryaverket år 2011 har gjorts, Gryaabrapport 2012:9.<br />
Nedan följer en sammanfattning.<br />
4.1 Flöden<br />
Avloppsvattnet som kommer till Ryaverket går först igenom ett grovgaller, därefter sandfång och<br />
sedan genom fingaller med en spaltbredd på två millimeter. Grova partiklar avskiljs i<br />
försedimenteringsbassängerna (FS). Små partiklar och lösta ämnen tas upp av bakterier i<br />
aktivslambassängerna (AS), det finns en oluftad del (anox) och därefter en luftad del (aerob). Här<br />
binds också löst fosfor genom flullning med järnsulfat. Slarnniet avskiljs i<br />
eftersedimenteringsbassängerna (ES) och återförs till aktivslambassängerna. En del av det<br />
eftersedimenterade vattnet recirkuleras till biobäddarna (BB) för nitrifikation. Denitrifikationen sker i<br />
aktivslambassängernas olufiade anoxdelar eller i efterdenitrifikationsbassängerna (ED). Det<br />
behandlade vattnet leds till en skivfilteranläggning (SF) där partiklar större än 0,0 15 mm avskiljs. Från<br />
skivfiltren leds vattnet via en bergtunnel och ledning ut till Rya Nabbe, väster om Älvsborgsbron.<br />
När höga flöden kommer till verket kan inte allt vatten gå igenom den ordinarie biologiska och<br />
kemiska reningen. Då startas direktfällningen (DF) i fyra till sex (oftast sex) av<br />
försedimenteringsbassängema för att minska halten av fosfor. Det direktfbllda vattnet leds direkt ut.<br />
Huvuddelen av det utgående vattnet har renats mekaniskt, kemiskt och biologiskt. Då direktfällning<br />
sker har en delström av det utgående vattnet endast renats mekaniskt och kemiskt. Vid mer sällsynta<br />
tillfällen kan även försedimenterat vatten fi5rbiledas direkt till utloppskanalen. Det finns även<br />
möjlighet att förbileda skivfilteranläggningen och att leda vatten direkt från biobäddarna till<br />
utloppskanalen. Se Figur 1.<br />
Figur 1 Flöden ut från Ryaverket och kring de biologiska rektorerna (beiga)<br />
0
44Gr!jaab 11(52)<br />
4.2 Kväve<br />
4.2.1 Allmänt<br />
De viktigaste processerna fr kväveavskiljningen äger rum i de tre biologiska reaktorema. 1<br />
biobäddarna (BB) sker den huvudsakliga nitrifikationen. Beroende på driftsätt kan även den flirsta<br />
tanken i varje efterdenitrifikationslinje (ED) användas för nitrifikation. Då används restsyret efter<br />
biobäddarna fbr nitrifikationen av rest-ammonium, eller ammonium tillsatt i form av rejektvatten.<br />
Normalt tillförs rejektvattnet direkt till biobäddama för nitrifikation. 1 aktivslamanläggningen drivs<br />
normalt 60 % av volymen syrefritt, alternativt kan anläggningen drivas med ner till 40 % syrefritt. Här<br />
denitrifieras vatten från biobäddama med det organiska materialet i avloppsvattnet som kollcälla.<br />
Slamåldern i de luftade delarna av AS är normalt för låg för att det skall ske någon nitrifikation av<br />
betydelse. Ett delfiöde från biobäddarna leds till eflerdenitrifikationsanläggningen (ED). Där sker<br />
denitrifikation i rörliga bärare i sex parallella linjer med vardera tre tankar i serie. Kolkällan är<br />
metanol som doseras i hela tillfiödet eller till tanic 2 i varje linje beroende på om första tanken skall<br />
drivas med nitrifikation eller om alla tankar skall användas för denitrifikation.<br />
Historiska kapaciteter för de tre olika biologiska reaktorema (AS, BB och ED) redovisas i kommande<br />
kapitel. Kapaciteten för de tre biologiska reaktorema begränsas, förutom av rena processparametrar,<br />
även av processutformningen som helhet.<br />
Hur mycket som kan nitrifieras beror förutom på nitrifikationskapaciteten på flera olika förhållanden.<br />
Pumpningskapaciteten till biobäddama har historiskt varit begränsande. Genom ombyggnader och<br />
bättre reservdelshållning sker detta numera vid flirre tillfållen. Under vissa betingelser kan<br />
alkaliniteten begränsa nitrifikationen. Detta gäller särskilt om mängden rejektvatten är hög i<br />
förhållande till totalfiödet till biobäddarna. Genom att denitrifikation numera kan ske både i aktivt<br />
slam och i efterdenitrifikationsanläggningen är denitrifikationskapaciteten sällan begränsande för<br />
kvävereningen. Mängden vatten som kan återföras till aktivslamanläggningen för denitrifikation<br />
begränsas ibland av mängden tillgänglig kolkälla i avloppsvattenet och ibland av<br />
sedimenteringskapaciteten i eftersedimenteringsbassängerna. Det som inte kan sedimenteras kan inte<br />
recirkuleras till aktivt sIam. Efterdenitrifikationsariläggningen har förutom sina processbegränsningar<br />
också en hydraulisk begränsning. Båda dessa är dock höga i förhållande till dagens process.<br />
Förutom genom nitrifikation och denitrifikation avskiljs kväve också med slam genom sedimentering<br />
respektive filtrering. Detta har en viss påverkan på kvävehalterna i utgående vatten. Genom<br />
sedimentering i FS avskiljs i snitt 30 % av det partikulära kvävet vid höga flöden. Filtrering i SF ger<br />
en utgående halt på 0,2 mgIl partikulärt kväve. 1 utgående renat vatten är det mest av kvävet i form av<br />
amrnonium, väldigt små mängder är partikulärt kväve.<br />
Det vatten som förbileds biosteget vid höga flöden genomgår direktfällning eller i enstaka fall enbart<br />
försedimentering. Ingen biologisk kväverening sker, men avloppsvattnet är då utspätt och<br />
koncentrationema låga. Övrig förbiledning förekommer sällan även om möjligheten finns att släppa<br />
vatten direkt från inkommande, biobäddar, eflersedimenteringsbassänger och<br />
efterdenitrifikationsanläggningen direkt till utgående kanal eller tunnel.
ÅrGr!Jaab<br />
4.2.2 Nitrifikation i BB<br />
12(52)<br />
Den verkliga nitrifikationen i BB under 2011 ses i Tabell 1; ett medel för hela året samt för tre olika<br />
temperaturer. 1 tabellen visas även totalfiödet till biobädden och vid den högsta temperaturen var<br />
snittflödet till BB högst men däremot inte nitrifikationen i kg N/d. Detta indikerar/förklaras av att det<br />
högre flödet gör vattnet mer utspätt och pumpkapaciteten blir då tidvis begränsande för nitrifikationen.<br />
Även resultaten från nitrifficationskapacitetstester under 2011 ses i Tabell 1.<br />
Tabell 1. Verklig nitrifikation i BB 2011<br />
Verklig<br />
nitrifikation i BB<br />
år 2011<br />
kg N/d<br />
Totalflöde BB<br />
m3Is<br />
Nitriflkationshastighet<br />
iBBår2Oll<br />
g Nl(m<br />
Nitrifikationskapacitet<br />
iBBår2OlI<br />
g N/(m<br />
Medel för hela året 4363 4,9 1,2 1,5<br />
Vid ternperatur17°C<br />
5196<br />
4440<br />
5,6<br />
5,8<br />
1,3<br />
1,3<br />
1,6<br />
1,5 )<br />
2*d)<br />
Nitrifikationen i BB begränsas inte bara biologiskt utan även av tillgänglig pumpkapacitet, alkalinitet,<br />
eftersedimenteringskapacitet och denitrifikationskapacitet. Antal dagar som något av dessa direkt har<br />
begränsat nitrifikationen under 2011 sammanfattas i Tabell 2. Verklig nitrifikationshastighet i<br />
biobäddama under 2011 beskrivs i Figur 2 och Figur 3. Ytterligare information finns i Gryaab Rapport<br />
20 12:9.<br />
Tabell 2. Begränsningar för biobädden<br />
Antal dagar som begränsning för<br />
nitrifikationen var<br />
dagar<br />
Tillgänglig pumpkapacitet 37<br />
Alkalinitet 43<br />
Eftersedimenteringskapacitet 20<br />
Denitrifikationskapacitet 8<br />
c<br />
c.1<br />
E<br />
z 0,<br />
,<br />
NitrWikationshastighetl BB 2011<br />
« ‘1<br />
Figur 2. Nitrifikationshastigbet i biobädden 2011<br />
«<br />
2*d) )<br />
0<br />
0
(<br />
)<br />
0.8<br />
Nltrlflkationshastlghet BB mot vattentemperatur<br />
0 2 4 6 8 10 12 14 16 ‘16 20 22<br />
Figur 3. Nitrifikationshastighet mot vattentemperatur i biobädden 2011<br />
4.2.3 Denitrifikation i AS<br />
13(52)<br />
Denitrifikationkapaciteten i aktivslamanläggningen begränsas framförallt av mängden kol i<br />
inkommande avloppsvatten. Vi räknar med att medelkapacitet över ett dygn är ca 4 100 kg N/d, minus<br />
kol som försvinner för att ta bort syre, detta uppskattas till ca 800 kgN0 3-ekv/d. Se Tabell 3,<br />
Tabell 3. Kapaciteten i aktivt stam-aniliggningen<br />
4.2.3.1 Nuvarande begränsningar<br />
grader C<br />
Denitrifikationskapacitet AS<br />
Total 4 100 kg NId<br />
02 800 kg N-ekv/d<br />
Denitrifikation av NO 3 3 300 kg N/d<br />
Utnyttjad 2011 2800 kgN/d<br />
Oftast begränsas den verkliga denitrifikationen av att inte tillräckligt mycket nitrifierat vatten kan<br />
återföras till AS. De viktigaste begränsningama för nitratreturflödet till AS är inflöde till verket, ESkapacitet<br />
samt nitrifikationskapacitet i biobädd. Vid höga inflöden eller låg ES-kapacitet finns inte<br />
utrymme att pumpa tillräckligt mycket vatten till biobädd vilket gör att den inte utnyttjas fullt ut, detta<br />
problem är dock delvis löst genom att vatten kan denitriferas i ED och då inte behöver gå genom ES.<br />
Är nitrifikationskapaciteten i BB låg kan inte en tillräcklig mängd NO3 bildas för att utnyttja AS flult<br />
ut, detta var vanligt under 2011. Under 2011 gick också ett större flöde än normalt till ED på grund av<br />
denitrifikationstester.<br />
För en stabil process krävs ett inte alltför högt beroende av hög ES-kapacitet, då den tidvis har varit<br />
mycket låg, även vid tillfällen då man annars haft goda förutsättningar till bra kväverening. Den<br />
varierar vanligen mellan 6-9 m3/s, se Tabell 4.
ÄfGryaab<br />
Tabell 4. Flödeskapaciteten i eftersedimenteringen<br />
Medel 2011 7,8 m3fs<br />
Lägst2OlI 4,5 m3Is<br />
Högst 2011 11 m3/s<br />
Årsmedel tidigare år<br />
Medel 2010 7,6 m3/s<br />
Medel 2009 7,8 m3fs<br />
Medel 2008 7,2 m3/s<br />
Medel 2007 6,4 m3/s<br />
4.2.4 Nitrifikation 1 ED<br />
1 den första zonen i ED sker viss nitrifikation, under 2011 var medeLvärdet ca 125 kg NO<br />
(för 5 linjer, eftersom linje 6 användes till denitrifikationstester under 2011). Uppräknat till alla 6<br />
Linjer kan nitrifikationen i zon 1 i ED bli ca 150 kg NO3 per dygn.<br />
4.2.5 Denitrifikation i ED<br />
IS<br />
IS<br />
Il<br />
19<br />
15<br />
14<br />
13<br />
12<br />
Il<br />
10<br />
9<br />
u<br />
3 per dygn<br />
14(52)<br />
Denitrifikationskapaciteten i efterdenitrifikationen har undersökts vid olika temperaturer och<br />
belastningar under 2011. En testlinje har använts med alla 3 tankarna fdr denitrifikation och hög<br />
belastning. Baserat på dessa resultat har månadsmedel för total denitrifikation för hela ED med alla tre<br />
tankar f5r denitrifikation i alla sex linjer beräknats fram, resultaten ses i Figur 4. Om hela ED används<br />
för denitrifikation antas en denitrifikationskapacitet på ca 2700 kg NJd kunna uppnås, med samma<br />
fylLnadsgrad och denitrifikationshastighet som idag.<br />
0<br />
c<br />
=<br />
MånadnedeI för denilrifikalion pö med 3 zonor för denhlriflkatfon<br />
fJ ,.IonI Ja ap Sep 014 N.a Der far, Feb<br />
Figur 4. Månadsmedel fdr denitrilikation på ED med 3 denitrifikationszoner<br />
So,lIOIN<br />
()<br />
(3
4.3 Sammanfattning dimensioneringsdata befintliga anläggningsdelar<br />
Sammanfattning av de utgående halterna ut från verket kan nu ses i Tabell 5. Data finns i Bilaga 2. 1<br />
Tabell 6 visas även reningsresultaten på årsmedelvärde ut från anläggningen olika år.<br />
Tabell 5. Utgående balter från Ryaverket. Svarta siffror = årsmedelvärden från ordinarie provtagning.<br />
Bk hur.si’ text = vi7rde,ifr,s Åunipanjer vid llorlnahlflödL’lI. Röd hur.sir text viirdenfriii !ainpunjer 11(1<br />
liögaflödeli (8-16 n,?fs).<br />
15(52)<br />
Delfiöde 2011 IN FS DF ES ED SF SF UT<br />
Qmeje,(m<br />
baserat på 24h<br />
medelvärde<br />
(ED) (ES)<br />
3/s) 4,6 4,3 2,7’ 7,4 1,6 1,62 2,6 4,4<br />
N0(mg/1) 26 17 8,4 14 6,8 5,8 13 9,0<br />
NH<br />
4 (mg/l) 19 18 5,9 12 3,3 - - 6,8<br />
P,<br />
0(mg/l) 3,4 2,9 0,26 0,38 0,55 0,15 0,24 0,23<br />
(veckoprov) (dygnsprov)<br />
PaS 0,54 0,52 Under<br />
deteÅtiongräiis<br />
0,19 0,08 0,08 0.19 0,12<br />
4 0,38 0,38 Under 0,!! 0.02 - - 0,07<br />
P0<br />
B0D(mg/1) 140<br />
(veckoprov)<br />
19<br />
det eÅtfonsgran<br />
12 6,9 il 4.4 4,6 8,1<br />
Susp (mg/l) 200 90 20 27 23<br />
44 44<br />
6,5<br />
Tabell 6. Reningsresultat årsmedelvärde<br />
BOD P N (mgIl)<br />
(mg/i) (mgIl)<br />
2007 9,8 0,40 11,6<br />
2008 9,9 0,35 12,3<br />
2009 9,7 0,30 13,2<br />
2010 9,2 0,27 10,3<br />
2011 8,1 0,23 9,0<br />
2012 7,6 0,19 8,2<br />
‘Genomsnittsflöde när direktfällningen har varit igång<br />
2Flöde till SF från ED<br />
Flöde till SF från ES<br />
‘ Totalt ut från SF
ÅfGr!jaab 16(52)<br />
5 Framtida reningsverk<br />
5.1 Be’astning och andra yttre förutsättningar<br />
5.1.1 Flöde<br />
Flödet till Ryaverket varierar från år till år, till stor del beror detta på hur mycket det regnar respektive<br />
år. Medelfiödet de senaste 10 åren har varit 124 miljonerm3/år med en standardavvikelse på ca 10<br />
miljonerm3/år.<br />
En prognosinodul utvecklad av DHI har även använts flir att simulera framtida tillrinningsförhållanden ()<br />
med avseende på framtida klimatförändringar, planerade åtgärder på avloppssystemet (APA 2030) och<br />
framtida samhällsutveckling (befolkningsökning, specifik vattenförbrukning etc).<br />
Med modellen har beräkningar gjorts för ett antal olika scenarier för att undersöka hur bräddningar,<br />
tillririning till Ryaverket och avloppsvattentemperaturen förändras i framtiden beroende på hur<br />
regionen utvecklas och växer, till följd av åtgärder inom ledningssystemet och klimatförändringar.<br />
Modelleringsarbetet har grundats på bearbetad historisk tillrinningsdata på 11 år (2000 —2010). Även<br />
temperaturen på inkommande avloppsvatten har även undersökts och modellerats ffir framtiden.<br />
1 Figur 5 presenteras modellerat varaktighetsdiagram för år 2030. Mer information finns i<br />
Gryaabrapport 2012:18.<br />
m E<br />
1<br />
20<br />
18<br />
—Varaktighettillrinning värsta år<br />
(framtid med ÄPA)<br />
—-Varaktighettillrinning värsta r<br />
16 (framtid utan ÅPA)<br />
Varaktighet tillrinning normalår<br />
14 (framtid med ÅPA)<br />
12<br />
Varaktighet tillrinning normalår<br />
(framtid utan ÄPA)<br />
10<br />
8<br />
6<br />
2k[<br />
0<br />
..:<br />
Figur 5. Tillrinning till Ryaverket år 2030 vid normalår respektive värsta år, med och utan genomförande<br />
av ÅPA.<br />
.<br />
1.<br />
(3
)<br />
14(Grjaab 17(52)<br />
5.1.2 Anslutningar<br />
Antalet anslutna personer till Ryaverket har ökat i princip linj ärt år 1991-2011, i medeltal har 5800<br />
personer tillkommit per år, motsvarande en ökning på ca 1 % per år.<br />
1 framtiden antas inkommande flöde fortsatt variera från år till år och månad till månad. Antalet<br />
anslutna personer antas också fortsätta öka, olika scenarier för hur detta kan ske har presenterats. För<br />
framtida dimensioneringar föreslås det att räkna med kommunernas prognoser för<br />
befolkningsutvecklingen fram till och med år 2030, se Gryaabrapport 2012:1. Det vill säga 786 000<br />
personer anslutna till Ryaverket år 2020 och 886 000 personer år 2030. Se Tabell 7.<br />
Tabell 7. Antal anslutna enligt prognos<br />
År Antal anslutna<br />
fysiska personer<br />
2013 722799<br />
2014 731457<br />
2015 740222<br />
2016 749095<br />
2017 758078<br />
2018 767172<br />
2019 776379<br />
2020 785700<br />
2025 834069<br />
2030 885521<br />
5.1.3 Kväve<br />
5.1.3.1 Ökad kvävebelastning historiskt<br />
Kvävehalten i inkommande avloppsvatten till Gryaab varierar beroende på många aspekter och<br />
faktorer. En faktor är de anslutna personemas matvanor, närmare bestämt proteinkonsumtion.<br />
1 hela Sverige har proteinintaget per person ökat med 29 % från 1980 till år 2010 (Jordbruksverket,<br />
2012). Proteiner består till ca 16 % av kväve, vilket innebär att under samma period har<br />
kvävekorisumtionen per dygn ökat från knappt 14 glperson till ca 18 g/person. Livsmedelsverket har<br />
också gjort undersökningar då hushåll har fört dagbok över sina matvarior. Tre sådana undersökningar<br />
finns (från 1989, 1998 och 2011) och dessa visar också ett ökat proteinintag (Livsmedelsverket, 2012).<br />
Jordbruksverkets använder vid beräkningar så kallad direktkonsumtion av livsmedel. Det innebär<br />
totala leveranserna av livsmedel till privathushåll och storkök samt producenternas<br />
hemmaförbrukning.<br />
Till Ryaverket har mängden kväve ökat under de senaste decennierna mer än vad som kan förklaras<br />
enbart av ökad anslutning. Från att ha bidragit med 12-13 g N/person, dygn under 1990-talet har<br />
kvävemängderna till Ryaverket gradvis ökat. Idag (2012) bidrar varje ansluten person med drygt 14,2<br />
g N/dygn.<br />
Allt tyder på att det är människorna som står för ökningen och inte industrier eller annan verksamhet. 1<br />
två bostadsområden i Göteborg har omfattande provtagning och analys av avloppsvattnet gjorts år<br />
1988 och 2006 (Gryaabrapport 2008:7). Enligt dessa mätningar bidrog varje person hemma med 9 g<br />
N/dag år 1988 men 11 g N/dag år 2006. Dessutom gick de nog på toa på jobbet också... En jämförelse
ÅrGr!jaab 18(52)<br />
har även gjorts med koffein i hushållsspillvattnet. Till Ryaverket kom 75 % av koffeinet från hushållen<br />
år 2006. (Gryaabrapport 2011:5) Om andelen av kvävet som utsöndras hemma är samma som andelen<br />
koffein ger det av det totala till Gryaab en ökning från 11 till 14 gram kväve per person och dygn.<br />
Den ökade kvävebelastningen till Ryaverket i relation till statistiken från Jordbruksverket och<br />
Livsmedelsverket samt den ökade köttkonsumtionen presenteras i Figur 6 nedan. Glappet mellan<br />
Jordbruksverkets och Livsmedelsverkets statistik antas bero på spill mellan inköpt mat och faktiskt<br />
intagen mat.<br />
• g N/p,d median 6 verk<br />
• g NIp,d Jordbruksverket<br />
• g N/p,d Livsmedelsverket<br />
20 •<br />
g NIp,d uppmätt hushåll<br />
Hushållsspillvatten uppräknat från koffeln 95<br />
18.<br />
17•<br />
1 kg köttlp,år<br />
• •<br />
90<br />
85<br />
80<br />
14<br />
1<br />
70<br />
0<br />
13. •.<br />
12<br />
•<br />
•<br />
io.<br />
9.<br />
60<br />
55<br />
50<br />
45<br />
40<br />
Cl<br />
0.<br />
:0<br />
o<br />
7.<br />
35<br />
6<br />
30<br />
25<br />
4.<br />
20<br />
3.<br />
15<br />
2 10<br />
1 5<br />
0 • I’I••I•l•I•(I•I•I’I•p• 0<br />
1986 1988 1990 1992 1994 1996 1998 2000 2002 2004 2006 2008 2010 2012<br />
:<br />
1•f•. •<br />
Figur 6. Både Livsmedelsverkets och Jordburksverkets uppskattningar visar en ökande trend. Detsamma<br />
gäller ror mätningarna i inkom mande avloppsvatten på Ryaverket.<br />
Den ökade proteinkonsumtionen stämmer väl med den ökade köttkonsumtionen. Mellan 1960 och ()<br />
2010 har köttkonsumtionen ökat med ca 85 i Sverige, från ca 46 kg kött per person och år till ca 85<br />
kg (Jordbruksverket, 2012). Sedan 1980 har även protein som kommer från fisk och ost ökat.<br />
Konsumtion av protein från ägg och mjölk har däremot minskat. Kött har relativt sett blivit billigare<br />
jämffirt med övriga livsmedel vilket sannolikt är en förklaring till ökningen. Fortfarande äter vi dock<br />
nästan bara hälften så mycket kött som nya zeeländare och amerikaner. Kineserna är som bekant<br />
ganska många till antalet och de har ökat sin köttkonsumtion avsevärt. Indierna äter dock fortfarande<br />
begränsat med kött. Se Figur 7.<br />
()
4(Grjaab 19(52)<br />
— Indien<br />
160<br />
Kina<br />
—Sveii9e<br />
SIo-britannIen<br />
140<br />
Nya Zeeland<br />
USA<br />
120 , /<br />
—:<br />
1960 1970 1980 1990 2000 2010<br />
Figur 7. Köttkonsumtionen per capita i kg/år har beräknats av FN:s organ FAO (Food and Agricutture<br />
Organization 2012).<br />
5.1.3.2 Framtida kvävebelastning<br />
Antaganden för beräkning av framtida kvävebelastning:<br />
• Varje ansluten person har antagits bidra med 14,2 g kväve per person och dygn, vilket är 2010<br />
års värde.<br />
• 16 % av inkommande kväve finns i slammet.<br />
• Det har antagits att Gryaab kommer ta emot 50000 ton organiskt material de närmsta 5 åren<br />
och år 2020 kommer den tillåtna kvoten på 70000 ton per år ha uppfyllts.<br />
• Krav på 80 % kväverening från år 2018, dvs. maximalt 20 % av totalt inkommande kväve får<br />
släppas ut i havet. För att ha marginal används en nivå på 81 % i beräkningarna.<br />
Kväve i inkommande flöde kommer år 2020 vara ca 4100 ton. Då ska 2900 ton (inklusive belastning<br />
från mottagning av organiskt material) kväve tas bort biologiskt för att uppfylla reriingskraven. Det<br />
vill säga en ökning med 81 % av dagens nivå på 1600 ton.<br />
1 Figur 8 presenteras framtida scenario med en kvävebelastning som beräknats med 14,2 g N per<br />
person och dygn, mottagning av 70000 ton organiskt material per år, en ökning av antalet anslutna<br />
personer enligt kommunernas prognoser (vilket redogörs för i Gryaabrapport 2012:1) samt att ett<br />
kvävereningskrav på 80 % införs år 2018.
4fGr!Jaab 20(52)<br />
5000<br />
3500<br />
Prognos N<br />
Krav 80% år 2018<br />
-__-<br />
2000 2002 2004 2006 2008 2010 2012 2014 2016 2018 2020 2022 2024 2026 2028 2030<br />
—- N till hav —Nin prognos —Nred prognos —N till hav prognos ——NtIll stan, N till siam prognj<br />
Figur 8. Kväve i inkom mande flöde, mängden kväve som ska reduceras biologiskt samt kväve till hav<br />
5.1.4 Fosfor<br />
Fosfor i inkommande flöde har antagits vara på samma nivå som ett medelvärde av de senaste tre åren<br />
(2009-201 1), det vill säga 1,8 g per person och dygn. Att anta 1,8 g P/person, dygn bedöms rimligt då<br />
fosfater i tvättmedel har slutat användas och det fosfor varje ansluten person bidrar med per dygn antas<br />
ligga kvar på samma nivå som för år 2010 eller eventuellt minska något. Sedan år 2000 har<br />
inkommande mängden fosfor i medeltal varit 470 ton/år. De senaste åren har dock inkommande<br />
mängd fosfor varit mindre än 440 ton/år, vilket är bland de lägsta värdena sedan mätningama<br />
påbörjades. Under tiden mellan 2008 och 2011 har det införts förbud mot fosfater i maskindiskmedel<br />
och tvättmedel vilket åtminstone till viss del förklarar minskningen. Se Figur 9.<br />
Mängden fosfor i inkonimande flöde kommer enligt prognosen att vara nästan 520 ton år 2020 och ca<br />
580 ton år 2030.<br />
:::<br />
600<br />
300<br />
lnkommande fosfor till Ryaverket<br />
---—--—-——<br />
—-—--— 2,5<br />
0<br />
1- 1<br />
200 -<br />
100 --<br />
0<br />
—_________________________<br />
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012<br />
Figur 9. Fosfor i inkommande flöde historsikt<br />
—.—-ton PIår _a— g P/pd<br />
0<br />
0<br />
0.5<br />
0
( ‘?<br />
4fGryaab<br />
5.1.5 BODICOD<br />
2 1(52)<br />
Samma mängder BOD och COD per person och dygn, som ett medelvärde av de senaste 3 åren (2008-<br />
2010) antas föreligga, 160 g COD/person, dygn samt 70 gram BOD/person, dygn. Se Figur 10. Detta<br />
innebär att år 2020 kommer antalet ton BOD/år vara kring 20 000, jämfört med dagens nivå på 18 000<br />
ton. COD i inkommande flöde kommer vara upp till drygt 46 000 ton, jämfört med dagens nivå (2010)<br />
på ca 40 000 ton.<br />
200<br />
120<br />
..1oo<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
0<br />
COD och BOD (gram per person och dygn)<br />
180<br />
160<br />
140 —---,----+ .-<br />
•--- -<br />
2000 2001 2002 2003 2004 2005 2006 2007 2008 2009 2010 2011 2012<br />
..-.— gCOD/pd _._<br />
gBODIpd<br />
Figur 10. COD och BOD 1 inkommande flöde historiskt<br />
•<br />
1
Gr!Jaab<br />
5.2 Sammanfattning<br />
22(52)<br />
De antagna värdena för varje ansluten persons belastning redovisas i Tabell 8. Tabell 9 sammanfattar<br />
belastningen till Ryaverket beräknat utefter givna förutsättningar i Tabell 8 och utefter prognos för<br />
antalet anslutna enligt tabell Tabell 9.<br />
Tabell 8. Antagen belastning f?r prognoser<br />
Kväve<br />
Antagen belastning per<br />
person och dygn<br />
14,2g<br />
Fosfor l,8g<br />
BOD 70g<br />
COD l6Og<br />
Tabell 9. Sammanfattning av prognoserna för belastningen till Ryaverket olika årtal<br />
,<<br />
-<br />
0) ..<br />
u<br />
E _- 0 0<br />
$-<br />
0) v<br />
Tabell 10. Sammanfattning av flödesbelastningen<br />
Årsmedelfiöden (m3/s) Normalår Värstaår<br />
2017 4,9 4,0<br />
2030 4,0 3,6<br />
.-<br />
z.<br />
o ta to - to ta . c Cd<br />
1<br />
0)<br />
- c’ -d . 1-.<br />
. : 0 .00 - C<br />
0<br />
2U10 (‘5i 435 40,5 17,9 3401) 1610<br />
2012 693 450 43.4 19,3 3600 16X0<br />
2015 740 486 43 19 3800 2100<br />
2020 786 520 46 20 4400 3100<br />
2030 886 580 52 23 4900 3400<br />
2040 999 660 58 26 5500 3800<br />
2050 1126 740 66 29 6200 4300<br />
fl<br />
0<br />
0
ÅrGr!Jaab 23(52)<br />
6 Framtida möjliga processlösningar — konsultuppdrag<br />
Under våren 2012 genomfördes ett konsultuppdrag, Förstudie processlösn ing reningsverk, med syfte<br />
att arbeta fram processlösningar för hur Ryaverket ska klara framtida kvävereningskrav. Fyra<br />
konsulter valdes ut som arbetade parallellt med uppdraget från början av april till slutet av juni till ett<br />
fast arvode (400 000 kr). Gryaab förbehöll sig rätten att fritt använda materialet som framkom i<br />
fortsatt framtida arbete. En enkel tidplan för konsultuppdraget kan ses nedan.<br />
Infomöte 22 februari<br />
Anbudsstopp 9 mars<br />
Tilldelningsbeslut 16 mars<br />
Avtalstecknande 27 mars<br />
Startmöte/avstämningsmöte 1 10-18 april<br />
Avstämriingsmöte 2 3-24 maj<br />
Inlämning slutrapport 21 juni<br />
Presentationer 29 aug- 5 sept<br />
Kompletteringar konsulter oktober<br />
6.1 Förutsättningar<br />
Förutsättningarna var att den presenterade processlösningen skulle klara Fas 1 och Fas 2 enligt nedan:<br />
Fas 1<br />
— Ökad kapacitet på verket med ca 400 ton N/år jämfört med 2011.<br />
— Klart år 2013-2015. Reningskrav: 10 mgN/l.<br />
— Ska klara befolkningsökning och vattenmängder fram tom år 2017.<br />
Fas2<br />
* Ökad kapacitet med ca 1800 ton Nlår jämfört med 2011.<br />
— Klart kring år 2017-2020. Reningskrav: 80 % av inkommande kväve skall tas bort.<br />
— Ska klara befolkningsökning och vattenmängder fram tom år 2030.<br />
Övriga krav:<br />
Skall kunna genomföras under drift. Rådande reningskrav skall uppnås under ombyggnadstiden.<br />
Lösningarna skall passa ihop eller komplettera varandra, så att det som genomförts i Fas 1 inte är<br />
bortkastat inför Fas 2.<br />
Problemet bör lösas inom tomten eller i logiskt anslutning till befintliga bassänger. Om det är<br />
motiverat kan området öster om anläggningen, den så kallade Banantomten, som är ca 8500 m2<br />
utnyttjas. Eventuellt även volymer i berget bortom rötkammarna och slamplanen och delar av<br />
nuvarande byggnad med centrifuger. Inga alternativ som förutsätter byggande i Rya skog eller på<br />
någon helt annan plats skall ingå. Volymerna bör vara anpassningsbara för nya syften. Anläggningen<br />
ska lämnas utvecklingsbar.<br />
6.1.1 Belastning och flöden<br />
För framtida dimensioneringar föreslås det att räkna med kommunernas prognoser för<br />
befolkningsutvecklingen fram till och med år 2030. Det innebär att dimensionering görs enligt Tabell<br />
11. Mycket underlag togs fram och lades in i en databas (Chaos) varifrån konsulterna själva sedan<br />
kunde ladda ner t.ex. ritningar, rapporter och varaktighetsdiagram, startsidan för projektet kan ses i<br />
Bilaga 3. En mailadress för projektet skapades också så att alla frågor kom till en inkorg, och de kunde<br />
sedan besvaras av rätt person.
ÅrGrUaab<br />
Tabell 11. Förutsättningar för konsultuppdraget<br />
6.2 Avgränsningar<br />
Slambehandlingen ingår inte i uppdraget. Däremot skall rejektvattnet både från fbrtjocknings och<br />
slamavvattningsprocessen hanteras i anläggningen. Det kan ske separat eller integrerat<br />
med huvudströmmens rening.<br />
Villkor fir fosforhalt samt BOD-halt i utgående vatten har flirutsatts att ej ändras. Förslagen fr inte<br />
innebära försämrad avskiljning av fosfor eller BOD/COD.<br />
24(52)<br />
Ytterligare rening med avseende på mikrofäroreningar (läkemedeisrester mm) ingår ej, inte heller att<br />
desinficera avloppsvattnet. Möjligheterna till att införa t.ex. läkemedelsrening och desinficering<br />
ska ej skäras av.<br />
Ingen intern biogas finns att tillgå.<br />
Nuläget (2011) Scenario 2017 Scenario 2030<br />
Anslutna fS’siska 666 441 758 000 886 000<br />
personer<br />
Årsmedelfiöde<br />
Normalår (m3/s) 4,6 4,0 3,6<br />
Värstaår (m3/s) 4,9 4,4<br />
Belastning (ton/år)<br />
Tot-N 3300 4200 4900<br />
Tot-P 430 500 580<br />
BOD 18600 19400 22600<br />
Kväve som skatas 1500 2100 3200<br />
bort biologiskt<br />
Krav<br />
BOD
(<br />
( i<br />
4rGryaab 25(52)<br />
63.1 Alla förslag<br />
Liknande förslag sammanfördes och en del reflektioner som gjordes var:<br />
Alla föreslog rejektvattenrening med deammonifikation under någon fas, antingen på<br />
bärare eller med suspenderat siam<br />
• Alla identifierade potential att öka denitrifikationskapaciteten i efterdenitrifikationen<br />
• Alla undersökte möjligheten att konvertering av aktiv siam till J.FAS (Integrated fixed<br />
Film Activated Sludge)<br />
• Hälften undersökte möjligheten till MBR (membranbioreaktor) på en deiström<br />
• Hälften undersökte möjligheten att göra om aktivslamanläggningen till nitrifierande<br />
aktivt siam genom kraftig avskiljning av BOD innan.<br />
Vaie konsult hade 3-4 förslag på lösningar för att uppnå önskad reningskapacitet på Ryaverket. Alla<br />
förslag visas i Figur il.
Figur 11. Alla förslag presenterade i ordning för genomförande från vänster till höger. Gråmarkerade rutor innebär lösningar med vissa problem identifierade<br />
av Gryaab.<br />
J<br />
-<br />
1<br />
ESDE,.dn<br />
II7<br />
Ly*.ionESJEDI .<br />
1<br />
S2<br />
--. -<br />
—<br />
•J __ J J NW Fl J ,W.,.. ED! AS-<br />
.<br />
AS fl .Pdhö*.<br />
.<br />
1 [ IIED<br />
—1rii 1.<br />
INNAN<br />
_JJ1 MiFS Ut—<br />
I 1W_J h7*.l<br />
.<br />
L’”-. L<br />
A5<br />
-H1.<br />
L.<br />
JualRmri.mad.<br />
1<br />
1<br />
WASAS2<br />
IA.A VAA<br />
. FASA$<br />
—---—<br />
——-—<br />
keeRih.4.Al.<br />
——<br />
—<br />
WAS ASI<br />
VpA<br />
L_.<br />
•j<br />
EO —.-—. --<br />
4(Gr!Jaab<br />
26(52)<br />
0 D
)<br />
ÅrGr!iaab<br />
6.3.2 Urval<br />
De lösningar som valdes var i princip konsultemas rekommenderade huvudförsiag. Anledningar till<br />
bortval av övriga ffirsiag sammanfattas nedan:<br />
27(52)<br />
• Membranbioreaktor (MBR) valdes bort för att de ansågs fbr dyra i både investering<br />
och drift, samt för att erfarenhet av att driva sådana saknas eller är knapphändig.<br />
• Att i ett första steg bygga om aktivslamanläggningen till WAS eller till MBBR anses<br />
inte genomförbart med bibehållna reningsresultat, däremot kvarstår som alternativ B<br />
att först bygga rejektvattenbehandling som avlastning och sedan påbötja ombyggnad<br />
av aktivslamanläggningen till WAS.<br />
Alternativet med Biostyr väljs bort då en Biostyr-anläggning är uppbyggd i sådana<br />
moduler att befintliga bassängvoiymer inte kan utnyttjas väl. Alla befintliga<br />
bassängvolymer förutom inloppsdel, försedimentering och filterbyggnad rivs i detta<br />
alternativ, vilket ger, förutom lång byggtid och svårighet att uppnå reningskrav, en<br />
hög investeringskostnad. Anläggningen kommer inte heller i framtiden att kunna<br />
konverteras till en annan processlösning på ett enkelt sätt.<br />
• Alternativet med filtrering och nitrifikation i aktivt siam anses svårt att få till i tid,<br />
konsulten föreslår även studier, utredningar och pilotkörningar innan beslut tas. Det är<br />
inte heller en beprövad metod med flitrering för kraftig BOD-avskiljning innan ett<br />
nitrifierande aktivslamsteg.<br />
Det bestämdes att räkna med samma slags rejektvattenbehandling i de olika kvarstående förslagen för<br />
att kunna göra en rättvis jämförelse. DEMON (deammonifikation med hjälp av suspenderat siam)<br />
valdes för att det krävs för att kunna genornlZ5ra slutsteget i alternativ D. Nedan redovisas de 4 mest<br />
lovande förslagen A-D. Processflödesschema för förslag A-D finns i Bilaga 3.<br />
{Hm<br />
1 IFAS 1 aerob del [er material 1 B<br />
av AS - alla zoner Ev. MBBR 1 BB<br />
_iL_i<br />
ED<br />
Figur 12. De fyra processlösningar som valdes ut för noggrannare jmföreIse (A-D).<br />
F J<br />
DEMON - L.<br />
1 På /<br />
[Banaritomten<br />
D<br />
A
ÅrGr!jaab<br />
6.4 Lösning A<br />
6.5 Lösning B<br />
• Nitrifierande MBBR (11000 m3) i ny reaktor, placeras på del av parkering framför<br />
huvudbyggnad (se Figur 13)<br />
• Förses med ammoniumrikt, eflersedimenterat vatten (på samma sätt som dagens<br />
biobäddar)<br />
• Utlopp leds till efterdenitrifikation i MBBR (och vidare till skivfilter)<br />
• Kan vara klart till 2016, tveksamt om kraven klaras under år 2013-2015<br />
• Kompletteras med rejektvattenbehanding senare om och när det behövs<br />
Fördelar: Stör ej nuvarande process under ombyggnation.Goda dimensioneringsdata finns.<br />
Nackdel: Yta tas i anspråk (för både MBBR och rejektbehandling). Blir inte klart för att klara<br />
nödvändig reduktion år 2013-2015 om belastningen blir som enligt förutsättningarna för<br />
konsultuppdraget.<br />
Figur 13. Skiss av placering för ny nitrilierande MBBR på västra delen av nuvarande parkering, intill<br />
befIntlig ES.<br />
• IFAS i nuvarande aktiv slam — byggs om en linje i taget, se Figur 14.<br />
• IFAS fbrses med försedimenterat vatten<br />
En ny pumpstation krävs<br />
• Utlopp till eftersedimentering<br />
Utnyttjandet av biobäddarna minskar successivt<br />
• Rejektvattenrening kan införas senare<br />
• Kan vara klart till mitten av 2017<br />
28(52)<br />
0<br />
()<br />
(3<br />
()
u<br />
4ÅfGr!jaab 29(52)<br />
Figur 14. Skiss av placering av IFAS i nuvarande aktiv siam. Bärarvolym = det helblåa 1 figuren, anoxisk<br />
= heigrått, anoxisk eller luftat = randigt<br />
IFAS = Integrated fixed Film Activated Siudge, dvs, en hybrid mellan MBBR och aktivt siam.<br />
Poängen är att få mycket bakterier på bärama för att utföra nitrifikation och aktivslamflockarna ska<br />
sköta denitrifikationen och oxidera BOD. Främsta fördelen är att det är en kompakt process som ryms<br />
i nuvarande anläggning.<br />
Fördelar: Tar ingen ny yta i anspråk förutom för rejektvattenbehandling. Ger kapacitet i princip ända<br />
fram till 2030 när det väl är klart.<br />
Nackdelar: Svårt att klara reningskraven under ombyggnadstiden 2013-2014. Besvärlig ombyggnad av<br />
aktivslamanläggningen. Flera frågetecken kring processen finns. Blir det järnbeläggningar på bärarna<br />
och vad har det i så fall för konsekvenser? Hur blir sedimenteringsegenskapema för slammet. Blir det<br />
en bra process med bara en reaktor i serie så som AnoxKaldnes föreslagit eller behövs det två<br />
reaktorer i serie i enlighet med Aquateams förslag? Hur skall en drift med två reaktiorer i serie i så fall<br />
organiseras?<br />
6.5.1 Lösning B — komplettering<br />
Till AS Frin ES till BB<br />
O-49m31s<br />
L!1il1 (elende) ilesttande1<br />
il EON<br />
Kompletteras med parallell MBBR (CNDN) vid behov<br />
• Tar drygt 2,5 år att bygga, placeras i nuvarande biobäddar, se Figur 15.<br />
• Förses med färsedimenterat vatten, oxiderar BOD, nitrifierar och denitrifierar<br />
• Utlopp till ev avskiljning och sedan till skivfilter<br />
• Avlastar anläggningen, blir i princip ett parallellt reningsverk<br />
Fördelar: Kompletterande MBBR ger högre kapacitet för toppfiöden — parallell rening<br />
Nackdelar: Dyrt<br />
--
4fGr!Jaab 30(52)<br />
Figur 15. Skiss av kompletterande del till lösning B. Illustrerat i BB är det ljusblåa C-steg, det mörkblå N<br />
steg och det gråa EDN-steg.<br />
6.6 Lösning C<br />
zzr — u--, .. -- -<br />
/.<br />
• Rejektvattenrening byggs direkt för att kunna avlasta under ombyggnaden<br />
• Kräver flytt av hela slambehandlingen<br />
• Ny aktiv siam anläggning med både nitrifikation och denitrifikation, se Figur 16.<br />
• Befintlig eftersedimentering klyvs<br />
• Nya aktiv siam anläggningen förses med försedimenterat vatten<br />
• Utloppet går till eftersedimentering<br />
• Kanvarakiart20l9<br />
Figur 16. Skiss över placering av ny aktiv sIam linje, rejektvattenhantering och ny slamhantering.<br />
Fördelar: Låg driftkostnad när det är färdigt, känd teknik<br />
Nackdelar: Svårt att klara reningskraven under den långa ombyggnadstiden (år 2013-2019). Trots<br />
investering i rejektvattenrening kommer man inte klara kraven r 2013-2019. Tar mycket yta i<br />
anspråk. Kräver flytt av slambehandling. Hur påverkar de ändrade slamegenskapema Ryaverkets<br />
möjlighet att behandla höga flöden?<br />
—<br />
fl<br />
(-)<br />
0
4Grjaab 31(52)<br />
6.7 Lösning 0<br />
• Rejektvattenrening byggs först.<br />
• Ny bräddvattenrening byggs.<br />
• AIB-process (2 olika belastade aktiv siam system, BOD-oxidatiori i det ena och nitrifikation i<br />
det andra)<br />
• A-steg: aktiv siam i ena biobädden, sedimentering i nuvarande försedimentering fast i 2<br />
våningar, se Figur 17.<br />
• B-steg: aktiv siam i nuvarande bassänger och sedimentering i nuvarande<br />
sedimenteringsbassänger, se Figur 17.<br />
• Kan vara klart i början av 2021<br />
Fördelar: Mycket kapacitet när det är färdigt, upplagt för att köra anammox i huvudströmmen senare.<br />
Tar inte mycket ny yta i anspråk (rejektbehandling enbart). Kan eventuellt ge mer biogas då A<br />
slammet kan innehålla mer organiskt material.<br />
Nackdelar: Svårt att klara reningskraven under den långa ombyggnadstiden år 20 13-2020. Trots<br />
investering i rejektvattenrening kommer man inte klara kraven år 2013-2020.<br />
flpr 7 Ekkdaame emL orma*z av proce med pot.ntial fr ESSDE.<br />
Figur 17. Skiss över placering av A- och B-steg samt rejektvattenbehandling (A) och ny<br />
brddvatten rening (B).<br />
6.8 Genomförande och risker<br />
En översiktlig riskanalys av genomförandet av processlösning A-D har gjorts och presenteras i Tabell<br />
12 genom färgkodning enligt nedan. Utifrån Tabell 12 kan ses att lösning A helt klart har det enklaste<br />
genomförandet. Lösning D har omfattande utmaningar med genomförandet och lösning B och C har<br />
både en del utmaningar och en del mycket komplicerade problem.<br />
Fungerar, relativt enkelt<br />
Överkomligt, utmaning<br />
Omfattande, mycket komplicerat
Tabell 12. Översiktlig riskanalys med avseende på genomförandet av de olika lösningarna A-D<br />
Problem A B C D<br />
Gamla bassänger vars utformning ej är eller blir<br />
optimal nyttjas.<br />
Komplicerat att lösa vattenvägar mellan de olika<br />
processtegen<br />
Byggteknik<br />
Placering<br />
Många byggmoment i processlösnngen<br />
Riktvärdet för N överskrids under ombyggnad<br />
Risker<br />
Kan simultanflillning fortsatt ske med jämsulfat?<br />
Ovrigt<br />
32(52)<br />
Åtgärder vilka inte är inkluderade i ()<br />
investeringskalkyl<br />
Krav på rejekvattentrening orsakar försenad<br />
byggstart.<br />
6.9 Tidpian<br />
En grovt uppskattad tidpian har tagits fram för de olika lösningarna som presenteras i Figur 18. Gul<br />
stapel indikerar projektering, grön stapel utförande och röd stapel implementering av<br />
rejektvattenbehandling. Blå stapel i alternativ C indikerar flytt och nybyggnation av slambehandling<br />
på annan plats, vilket krävs innan bygge av ny AS-linje kan påbörjas. Orange stapel gäller enbart för<br />
komplettering av alternativ B, ny MBBR i BB.<br />
2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021 2027 2028 2029<br />
A, MI3BR vid ES<br />
Projektering och Utfarantle —<br />
Rejektvnttenbehandung 1<br />
8, IFAS iAS+ MBBFLIBB<br />
Projektering och Ut1rande<br />
Rcjektvattenbehandhing<br />
MBBR 1 BB<br />
C. NvnrnIIeII AS<br />
Projektering och Utnrande<br />
Ny slambehandling<br />
Rejektvaflenbchondling<br />
fl, A/R-steg<br />
Projektering och Utnrnnde<br />
Rejektsattenbehandling<br />
Figur 18. Översiktlig tidplan för genomförande av de olika lösningarna A-D<br />
‘j
‘ )<br />
44Gr!jaab 33(52)<br />
6.10 Beräknad reningskapacitet för förslag A-D<br />
För de 4 förslagen A-D beräknade projektgruppen följande:<br />
• Investeringskostnad<br />
• Driftkostnad<br />
• Byggnadstid<br />
• Reningsresultat (både under genomförande och vid implementerad processlösning)<br />
Följande antaganden gjordes för alla fbrslag:<br />
• Maximerad ED-kapacitet: 65 % fyllnadsgrad, alla zoner används till denitrifikation<br />
• Räknade med samma slags rejektvattenbehandling — DEMON<br />
• Antagit att “plats finns” till rejektvattenbehandling någonstans på tomten (inklusive<br />
banantomten)<br />
Kvävereningskapacitet och reningsresultaten för ett urval av år mellan 2012-2030 presenteras i Tabell<br />
13 och illustreras i Figur 19.<br />
Tabell 13. Kvävereningskapacitet och reningsresultat för olika år för förslag A-D. Röda siffror uppfyller i<br />
inte reningskraven respektive år.<br />
Kvävereningskapacitet<br />
A B C fl<br />
2013 (5547 kgN/dkrävs) 4400 4400 4400 4400<br />
2015 (5668kgN/d) 4400 6265 5400 5060<br />
2017(5896kgN/d) 8100 8630 5515 5175<br />
2018(77OlkgN/d) 8100 7791 5531 3541<br />
2020(7978kgN/d) 8876 8908 9248 365S<br />
2021 (8063kgN/d) 8892 8924 9264 10672<br />
2030(8899kgN/d)<br />
2030 alternativ Bl<br />
Bästa reningsresultat<br />
mg/l<br />
9158 10090 9430 10838<br />
2013 (10 mgfl) 11,0-13,5 11,0-13,5 1 1,0-13,5 11,0-13,5<br />
2014 11,5-14,0 11,5-14,0 11,5-14,0 11,5-14,0<br />
2015 12,0-14,5 7,5-9,0 9,5-11,5 10,5-12,5<br />
2016 5,5-7,0 6,0-7,0 9,5-12,0 10,5-13,0<br />
2017 4,0-4,5 2,5-3,0 10,0-12,5 11,0-13,5<br />
2018 (80%) 4,0-5,0 5,0-6,0 10,5-12,5 15,5-IS,5<br />
2020 3,0-3,5 3,0-3.5 2,0-2,5 16,0-19,5<br />
2021 3,5-4,0 3,0-4,0 2,5-3,0 0<br />
2030 5,5-7,0 3,0-4,0 5,0-6,0 1,0-1,5<br />
2030 alternativ Bl<br />
Bästa reningsresultat %<br />
9,5<br />
2013 48 48 48 48<br />
2014 48 6$ 58 48<br />
2015 47 67 58 54<br />
6 8090<br />
Bl innebär att kompletterande MBBR inte har byggts
fGr!jaab 34(52)<br />
A B C D<br />
2016 75 75 57 54<br />
2017 57 54<br />
2018(80%) 83 80 57 36<br />
2020 88 88 92 36<br />
2021 87 87 91 105<br />
2030 81 89 84 96<br />
2030 alternativ 131 72<br />
12000<br />
10000<br />
8000<br />
6000<br />
4000<br />
2000<br />
0<br />
Kvävereningskapacitet<br />
2013 2014 2015 2016 2017 2018 2020 2021 2030<br />
[—Att ta bort fär att klara krav —a---A -<br />
8—-—<br />
Figur 19. Kvävereningskapacitet på Ryaverket med de olika rnrslagen från år 2013 till och med år 2030.<br />
6.11 Investerings- och driftkostnader<br />
Ar<br />
1 Tabell 14 nedan redovisas investerings- och drifikostnader för förslag A-D. Kostnaderna beräknades<br />
med utgångspunkt från Gryaabs enhetskostnader år 2011 och alla kostnader är för år 2030 men i<br />
dagens penningvärde.<br />
()<br />
0<br />
ti
1.)<br />
4fGrjaab 35(52)<br />
Tabell 14. Investerings- och driftskostnader för alternativ A-D år 2030<br />
A B C D<br />
Investeringskostnad (miljoner kr) 270 340 500 620<br />
Alternativ investeringskostnaci 13 16 7O<br />
Utökad driftkostnad år 2030 för 80 % 16065 16878 16285 16642<br />
N-avskilj ning (ttkr/år)<br />
Alternativ driftkostaiad 1316 25978<br />
Alternativ driftkostnad B2 11491<br />
Alternativ (1 riftkostnad Dl 18142<br />
Elenergi (ttkr/år) 9658 3915 7297 4930<br />
Luftning 6319 6497 6497 8010<br />
Pumpning 1794 -4127 -1684 -4625<br />
Omröming 396 396 1335 396<br />
DEMON 1149 1149 1149 1149<br />
Kemikalier (ttkrlår) 6407 12963 8988 11712<br />
metanol 6407 7576 8988 13212<br />
Fällning av P mtl PAC - driftkostiiad<br />
B2<br />
5388<br />
Ej ökade biogasintäkter - drit’tkostnad Dl 1500<br />
1) riftkostnad Bl (ttkr/ar) 9100<br />
MI3BR i 1313 (luft) 3900<br />
MBBR i BB (punipnin) 1000<br />
MBBR i 1313 (omröming) 200<br />
MBBR i BB (metanol) 4000<br />
B2 innebär att jämsulfat kan fortsätta användas som fällningsmedie (vilket ger en lägre driftskostnad)<br />
Dl innebär att inga ökade biogasintäkter tillgodoräknas
Gryaab 36(52)<br />
6.12 Sammanfattning och diskussion<br />
Följande är ett resultat av interna diskussioner på Gryaab samt en haivdags workshop med<br />
branschkollegor då förslagen A-D presenterades, diskuterades och jämfdrdes.<br />
6.12.1 Processlösning A<br />
• Bör vara lätt att driva i och med att kunskap om MBBR finns sedan tidigare på Gryaab.<br />
Tekniken är mogen och dimensionering bör vara förutsägbar. Gott om referenser finns.<br />
Flexibiliteten för framtida krav bör vara god.<br />
• Den bassäng som byggs ligger strategiskt i anläggningen. Vattenvägama blir relativt enkla.<br />
Byggnation av reaktorn påverkar inte heller reningsresultaten negativt under<br />
ombyggnadstiden.<br />
• Driftkostnadema ärjämfärbara med övriga alternativ. Investeringskostnaden för denna lösning<br />
är lägre än för de andra lösningarna och eftersom tekniken är känd dessutom säkrare. Risk för<br />
oförutsedda kostnader är relativt låga i och med att helt nya volymer erfordras och inverkan på<br />
befintliga anläggningsdelar är begränsade.<br />
• Biobäddama kommer att användas även framöver. Detta innebär att problem med<br />
fjädermyggor kommer att kvarstå tills vidare. Det blir trängre på tomten då reaktorn trängs in<br />
bredvid den planerade kontorsbyggnaden.<br />
Slutsats: Denna lösning ger snabbt bättre reningsresultat vilket innebär att val av rejektvattenrening<br />
kan skjutas på framtiden. Eventuellt kan en rejektvattenreningsprocess ske i de bassänger som byggs i<br />
alternativ A.<br />
6.12.2 Processlösning B<br />
• Det finns flera osäkerheter kring alternativ 13 och det är brist på referenser. Hur välgrundade är<br />
processberäkningsparametrarna? Finns någon referens på det förslaget som Gryaab har fått?<br />
• Det finns en del risker och osäkerheter med en utformning med bara en enda reaktor, många<br />
detaljer, många faktorer. Silväggs-utformning är viktig, dock är djupa bassänger fördelaktiga<br />
om de inte är för breda. 3 separata linjer är egentligen även lite för få silväggama måste ( )<br />
dimensioners för att klara läget då en linje är avstängd. Det innebär att det krävs stora silytor<br />
även i det fallet då endast en reaktor i serie används. Bassängväggar bör även skyddas. Detta<br />
förslag bör testas i pilotförsök av många anledningar, om man skulle överväga att<br />
implementera processlösning 13. (._)<br />
Slutsats: Många osäkerheter kring utformning och processprestanda. Stor påverkan på renings<br />
resultaten under ombyggnaden. Bör inte iniplementeras utan omfattande försöksverksamhet.<br />
()
.(Gr!Jaab 37(52)<br />
6.12.3 Processlösning C<br />
• Delningen av ES-blocket ger två definierade sedimenteringsblock för de båda deiströmmarna.<br />
Detta begränsar möjligheten att utnyttja de två separata biostegen optimalt.<br />
• Då byggtiden blir lång genom ett stort antal byggmoment som måste ligga i sekvens, klaras<br />
inte reningskraven utan någon form av provisorier. Provisorier kostar pengar utöver ett redan<br />
dyrare alternativ.<br />
• Bygger man alternativ A kan eventuellt bassängerna bli en del av alternativ C om det i<br />
framtiden skulle vara möjligt att driva nitrifikation i aktivt slam på Ryaverket. Detta skulle<br />
dock kräva lägre flöden än idag.<br />
• Möjlighet att införa Bio-P genom en anox-zon med “endast” 5000 m3 volym kan ge möjlighet<br />
att spara in fällningskemikalier.<br />
Slutsats: Lång ombyggnadstid medför att reningsresultaten inte uppnås förrän bortåt år 2020. Övriga<br />
fördelar, i form av lägre kemikaliebehov, bedöms inte uppväga detta.<br />
6.12.4 Processlösning 0<br />
• Det är osäkert hur processen kommer att fungera och inte helt säkert vad vattnet från A-steget<br />
kommer att ha för egenskaper. Adsorption sker i A-steget och viss hydrolys. Detta ger ett<br />
vatten som kan vara fördelaktigt för denitrifikation och nitrifikation i ett eflerfiljande<br />
lågbelastat B-steg.<br />
• En stor del av erfarenheterna är från Tyskland. Det är oklart hur väl de låter sig överföras till<br />
Ryaverkets utspädda avloppsvatten. Osäkert om sedimenteringsegenskaper för B-steget.<br />
Kanske kan en mekanisk förbehandling följt av ett B-steg vara fördel. Det kan finnas andra<br />
utformningar av A-steget som kan vara enidare att genomföra. Till exempel att ha hela A<br />
steget i FS. Även så blir det krångligt att bygga och dyrt.<br />
• A-stegets slam bör sedimentera bra, och A-B är nog lönt om man har volymerna redan (vilket<br />
ofta antas vara fallet vid tyska anläggningar). Det är också en fördel att alternativ D anges<br />
kunna inrymma anammoxprocess i huvudströrnmen i framtiden.<br />
• En intressant observation är att Ryaverket principiellt redan idag kan ses som något som liknar<br />
en A-B process. Aktivslamsteget är högbelastat, om än inte så högbelastat som ett typiskt A<br />
steg. Sett på det viset kan biobäddama liknas vid ett B-steg med nitrifikation. Det kan därför<br />
hända att en del av den beräknade vinstpotentialen i form av mer gas redan är utnyttjad.<br />
• Vattenvägarna blir svåra och investeringen stor och besvärlighetema under ombyggnad<br />
väldigt stora. Vinsten med alternativet skulle vara att spara insatsvaror — kolkälla och el — samt<br />
producera mer biogas.<br />
Slutsats: Det är dock knappast troligt att det även med bästa drifikostnadsutfall kan bli så stora<br />
besparingar att det motiverar de stora, dyra och besvärliga ombyggnaderna som krävs,
612.5 Jämförelse mellan alternativ- urval<br />
38(52)<br />
Det har inte framkommit avgörande skillnader i f&brukning av insatsvaror mellan alternativen. Det<br />
har heller inte framkommit att något alternativ skulle släppa ut mer växthusgaser under drift än övriga.<br />
Därmed bedöms milj öbelastning under drift vara någorlunda likvärdig ffir alternativen.<br />
Personalinsatser bedöms lindrigast i alternativ A. God arbetsmiljö bör kunna ordnas i alla alternativ,<br />
dock lite osäkert i alternativ D då utformningen i sig är osäker.<br />
Fördelarna för D jämfört med A kan vara vinster avseende drifikostnad. Även om driftkostnadema<br />
sätts till noll i alternativ D så motiverar det inte de omfattande investeringar som krävs for att<br />
genomföra D. Slutsats: D kan förkastas.<br />
Fördelen för B jämfört med A är att ingen ny mark tas i anspråk. Det är också möjligt att<br />
driftkostnadema kan bli lägre i B än A under förutsättning att järnsulfat kan fortsätta användas och att<br />
syrebehovet uppskattats korrekt. Det finns dock en hel del osäkerheter i B vad gäller drifikostnader<br />
och utformning som kan innebära att investeringen blir högre än beräknat och ()<br />
driftkostnadsbesparingen lägre än beräknat. Även vid bästa utfall är det tveksamt om<br />
driftkostnadsbesparingen motiverar återbetalningstiden för den extra investeringen. Slutsats: B kan<br />
förkastas till förmån för A.<br />
Alternativ C har nackdelen att den har en lång genomfdrandetid och således tar det troligen alltför lång<br />
tid innan reningsresultaten blir bättre. När C väl är genomförd är det möjligt, med ledning av<br />
erfarenheter från Käppalaverket, att alternativet faller ut ännu bättre än vad man kan tro. Slutsats: Det<br />
är osannolikt att C är ett realistiskt alternativ för att genomföra reningsresultatsförbättringar i<br />
nartid. Eftersom någon variant av C ändå kan vara en bra lösning på lång sikt så bör vi stämma<br />
av mot resultat från Käppalaverket. Detta påverkar dock inte beslut som måste tas inom det<br />
närmaste året.<br />
Slutsats: Återstår alternativ A som bör genomföras.<br />
Möjligheter för framtida mer långtgående rening<br />
Med nuvarande kunskap antas aktivslamprocesser med lång slamålder ge bättre reduktion av<br />
läkemedelsrester än AS med kort slamålder. Detta ger fördelar för alternativ C. Det pågår dock en del<br />
aktiviteter för att ta reda på hur efterföljande biofilmsprocesser jämför sig. (3<br />
1 alternativ A är vattenvägarna lämpade för att bygga någon slutrening på nuvarande<br />
slamplan/slambyggnad. 1 alternativ C så har denna yta redan försetts med bassänger. Möjligen kan<br />
dessa bassänger inredas för läkemedelrestrening eller annat.<br />
Slutsats: Både alternativ A och C kan byggas ut för mer långtgående rening.
4fGrjaab 39(52)<br />
7 Slutsatser<br />
Några slutsatser som har dragits av projektet är följande:<br />
• Det går att utöka kvävereningen tillräckligt mycket inom tomten.<br />
• De tidvis höga flödena begränsar valfriheten eftersom eftersedimenteringen begränsar<br />
kapaciteten.<br />
• Det kommer att användas mer energi och kemikalier.<br />
• Om rej ektvattenrening införs åtgår mindre energi och kemikalier, men enbart<br />
rej ektvattenrening räcker inte fr att klara kraven och avlastar inte tillräckligt mycket för att<br />
t.ex. ta en biobädd ur drift med bibehållna reningsresultat.<br />
• Utsläppsavgifter/certifikat för kväve kan delvis kompensera Gryaab ekonomiskt vid snabb<br />
investering.<br />
• Det bästa alternativet av konsuitförslagen är alternativ A, en ny nitriferande MBBR på östra<br />
sidan om nuvarande ES-block. Denna lösning ger snabbt bättre reningsresultat vilket innebär<br />
att val av rejektvattenrening kan skjutas på framtiden.<br />
• Det blir trängre på tomten då reaktorn byggs bredvid den planerade kontorsbyggnaden.<br />
8 Framtida arbete<br />
• Den tillrinningsmodellering som gjordes i samarbete med DHI visar på något minskande<br />
flöden framöver under förutsättning att åtgärder görs på avloppsledningsnätet. En relevant<br />
fråga är om flödena in till Ryaverket ändå kommer att öka framöver. Då behövs i så fall en<br />
komplettering för att klara högre flöden. Det bör utredas hur den kompletteringen kan se ut<br />
och var den bör placeras (på Ryaverket eller uppströms, eller någon annanstans).<br />
• Bevakning av rejelctvattenreningsmetoder bör utökas och alternativ lämpliga för Ryaverket<br />
bör utredas.<br />
• Under utredning om framtida slambehandling (både processlösning/hygieniseringsmetod och<br />
lokalisering) bör rejektvattenrening ingå.<br />
• Behovet av sänkta flöden och konsekvenser av högre flöden till Ryaverket bör i högre grad<br />
kommuniceras utåt så att rätt motivation för ägarna! beställarnaJ kunderna att arbeta för sänkta<br />
flöden skapas.
4ÅfGryaab 40(52)<br />
9 Referenser<br />
FAO (2012). FAOSTAT. Food and Agriculture Organization of the United Nations.<br />
[http://faostat.fao.org/] Hämtat 2012-12-11<br />
Jordbruksverket (2012). Statistikrapport 2012:01. Livsmedelskonsumtion och näringsinnehåll<br />
Livsmedelsverket (2012). Riksmaten — vuxna 2010—11. Livsmedels- och näringsintag bland vuxna i<br />
Sverige<br />
Naturvårdsverket (2009) Sveriges åtagancie i Baltic Sea Action Plan, Förslag till nationell åtgärdsplan,<br />
rapport 5985<br />
Naturvårdsverket (2012) Styrmedel för ökad rening från kommunala reningsverk. För genomförande<br />
av aktionspianen för Östersjön och Kattegatt samt mljökvalitetsnormer för kväve och fosfor. Rapport<br />
6521.<br />
9.1 Gryaabrapporter<br />
2008:7 Jämförelse av provtagning i referensområden 1988 och 2006/2007 Hushållsspillvatten Del 2.<br />
DGE Mark och Miljö AB 2008-12-18 reviderad 2010-09-15<br />
2011:5 Hushållsspillvatten — Tillförsel av Läkemedeisrester. Nicklas Paxéus<br />
2012:18 Tillrinningen till Ryaverket - Hur blir det 2030? David lOns och Arm Mattsson<br />
9.2 Externa rapporter<br />
2012:11 Förstudie processlösning Gryaab. Aquateam och VA-strategi. Version 2. 2012-10-06.<br />
20 12:12 Processlösning - Gryaab Framtida utformning av Ryaverket. VA-Ingenjörerna och<br />
AnoxKaldnes. 2012-06-21, reviderad 2012-09-23.<br />
2012:13 Gryaab Processutredning. Sweco. 2012-10-09<br />
2012:14 Processlösningar -- Gryaab. 2012-06-20<br />
0<br />
0
i<br />
rGr!Jaab<br />
Bilaga 1. Projektplaner<br />
— Silssa<br />
pmCes&ÖSnklgF<br />
F121<br />
1 D.mtolilcationskapao*tAS 1<br />
H0112011 1Jan2012<br />
1 /<br />
- 1 — -<br />
1 ttriflkaUonskapacitel BB Kunskap om baflnUg enggning flIr ett<br />
L r2Q1<br />
j jirs2012<br />
_J /<br />
j<br />
kunna driva din optimalt<br />
l-läst2Ol2 J<br />
Verk [Ver<br />
1<br />
RaUvanus<br />
pifl 2011 L F’åk<br />
VerklIg start 1 VerklIgt slut<br />
4 1(52)<br />
Grovgereing iv proc.suaIl.amabv odi val.<br />
Iv lösrrtng som t6ier dit nirabggand. 1<br />
L.<br />
t<br />
Juni2012 Sapt.nrber20l2<br />
Koesiader fr cirka pocassalt.mav<br />
September2012 Oktober 2012<br />
,Vsdrlig_aTV.ddlgt slut —<br />
plan f5f frirnbda kapacrtalsölunnger<br />
Verk<br />
B.slulf6pvoeldering<br />
November2012<br />
Verklig start LrlIJ:gt slut<br />
F&pofekt.rlng<br />
—<br />
November2012 Augusk 20137<br />
startj VerkIgt slut J<br />
Ganomlkrande<br />
2013<br />
vsajrkJotskt<br />
Olika framda p6tgh.ter<br />
utvirdaras<br />
A gustl20l2 [nb.r201Z1<br />
Septembiv 2013? 2010?<br />
V.rlrkg start 1 Verldrgt<br />
Figur 20. Projektplan för hela projektet. Gråa rutor ingår inte i detta projekt eller fortsätter i annat<br />
projekt.
4’Gr!Jaab 42(52)<br />
Information för lab och drift om projektet<br />
samt !eedback p ana lyser<br />
Juni2012<br />
Information internt om vilka<br />
processlösningar som<br />
konsulterna föreslagit<br />
Augusti2012<br />
Deadkne komplettering konsulter<br />
September2012<br />
— Styrgruppsrnöte<br />
September2012<br />
Figur 21. Projektplan för konsultuppdraget.<br />
1JE:ri<br />
i qsgnuppdrag extemt -4 konsulter<br />
urovgaiinng ocn uivartienng av<br />
ocesealtematlv - [ Utv enngsmöten under sommaren<br />
StElt<br />
Juni2012<br />
SlUt<br />
Augusti2012<br />
Ii{<br />
1<br />
1<br />
Möte 1<br />
Juli<br />
Möte 2<br />
Augusti<br />
Möte 3<br />
Augusti<br />
Konsultema press<br />
för&a —<br />
Start Slut<br />
Augusti2012 September2012<br />
Workshop Internt<br />
StertT Slut<br />
Oktober2012 Oktober2012<br />
-________—_y_____<br />
Studiebesök bussresa<br />
Start Slut<br />
November 201 2J_November 2012<br />
1<br />
L<br />
1<br />
UlvarøenngsworkSflop meo<br />
psdikoIteor<br />
Start<br />
_[<br />
Slut<br />
Oktober2012 Oktober2012<br />
0<br />
0<br />
0<br />
0
fl<br />
(<br />
(<br />
L<br />
44CGr!jaab<br />
Bilaga 2. Analysdata från kampanjer<br />
Analysdata för 5st olika provtillfllen 2012-02-06—2012-02-10 vid normala flöden presenteras i<br />
Tabell 15-19.<br />
Tabell 15. Analysresultat på utgående vatten från ES<br />
43(52)<br />
ES ut BOD BOD COD COD Ntot Ntot N03 NH4 Ptot Ptot P04 susp<br />
flit oflit flit ofilt flit ofiit flit ofilt<br />
mg?! mg/1 mg!! mg/l mg!! mgIl mg/l mg!! mgJl mg!! mg!! mg!!<br />
2012-02-06 3,40 6,60 37,00 45,00 12,30 12,90 0,22 11,30 0,18 0,35 0,11 8,00<br />
2012-02-07 3,80 7,70 42,00 49,00 12,40 12,90 0,17 11,40 0,19 0,35 0,13 8,00<br />
2012-02-08 3,80 5,60 43,00 54,00 12,80 13,50 0,17 10,94 0,16 0,37 0,09 10,40<br />
2012-02-09 4,20 5,10 44,00 54,00 13,00 13,70 0,13 11,53 0,21 0,38 0,11 7,60<br />
2012-02-10 4,10 9,40 45,00 57,00 15,10 16,10 0,26 13,30 0,19 0,43 0,13 12,00<br />
Medel: 3,86 6,88 42,20 51,80 13,12 13,82 0,19 11,69 0,19 0,38 0,11 9,20<br />
Stdav: 0,31 1,73 3,11 4,76 1,14 1,32 0,05 0,92 0,02 0,03 0,02 1,92<br />
Tabeii 16. Analysresullat på utgående vatten från ED<br />
ED ut BO!) BO!) CO!) COD Ntot Ntot N03 NH4 Ptot Ptot P04 susp<br />
flit oflut flit oflit falt oflit flit ofait<br />
mgIl mg?1 mg/1 mg!! mg?1 mg/l mg?! mg?! mg/1 mg?1 mg?! mg?!<br />
2012-02-06
4CGrjaab<br />
Tabell 18. Koncentrationer för flöden utan biologisk rening vid flöden kring 8-10 m3/s. Svart text<br />
analyser och blå Åurjh’ text berdlningar<br />
Medelvärdepi IN FS DF<br />
Enhet ng/1 Sc/iv mg/l S,dai’ ing/l<br />
SS 100 63 29 N,4 14 ( 0<br />
44(52)<br />
BODtot 50 29 21 3,2 11 2,2<br />
BODfi1I 9,9 2.1 10 1,2 9,2 2,3<br />
BODpart (ber) 40 $1 1 1 3.3 2,0 0.64<br />
mg BODpart/mg SS 0,52 0,43 0,43 0.26 0,17 0<br />
CODtot 160 5 “ 91 . 1 43 9,<br />
CODfilt 48 6,6 49 6. (1 31 5.2<br />
CODpart (ber) 1 10 62 42 11 12 5. 7<br />
mg CODpart/mg SS 1,3 0,90 1,7 0,99 1,02 0.65 fl<br />
Nio!<br />
NfiIt (ber NH<br />
12 2,8 10 1,3 9,1 1,6<br />
Npart (ber) 5,6 2,9 3,2 0.5 1,7 (.),82<br />
mgNpart/mgSS 0,05 (1,0! 0,11 0.02 0,16 0.06<br />
NH<br />
4+ NO<br />
3) 7,1 1.8 7,4 0.99 12 3.1<br />
4 6,4 1. 6,8 0, SN 6,8 (1,93<br />
NO3 + NO2 0,68 0.24 0,58 (1, 3N 0,58 (1,33<br />
Piot<br />
Pflht<br />
Ppart (ber)<br />
mg Ppart/mg SS<br />
P0<br />
1,7<br />
0,54<br />
1,1<br />
0,01<br />
0,56<br />
0,09<br />
0,63<br />
001)<br />
4 0,38 ( 10 0,38 0,06 Under detektionsgräns’<br />
Tabell 19. Koncentrationer för flöden utan biologisk rening vid extrema flöden, 16 m3/s. Svart text<br />
analyser och blå !nrsii’ tvt = beräkningar<br />
IN FS DF<br />
Enhet mg/1 mg/1 mg/1<br />
SS 60 46 54<br />
BODtot 7,1 10 13<br />
BODfilt 3,7 3,8 11<br />
BODpart (ber) 3,4 6,2 2,0<br />
mgBODpart!mgSS 0,06 0,13 0,04<br />
CODtot 88 66 65<br />
Detektionsgränsen är 0,02 mg!! fbr fosfat (P0<br />
1,1<br />
0,52<br />
0,58<br />
0,02<br />
(1,19<br />
0,06<br />
0, (11<br />
4) och flitrerat totalfosfor (P)<br />
0,21<br />
Under detektionsgräns<br />
0,19<br />
0,02<br />
9<br />
0. 11<br />
0, 11<br />
0,01<br />
0<br />
0<br />
4
0<br />
IN FS Dl?<br />
CODfilt 33 30 27<br />
CODpart (ber) 55 36 38<br />
mg CODpart/mg SS 0,92 0,78 0,7<br />
Ntot<br />
NfiIt (ber NT-1<br />
5,9 5,6 5,3<br />
Npart (ber) 3,0 2,9 1,9<br />
mg N part/mg SS 0,05 0,06 0,04<br />
4 + NO<br />
3) 2,9 2,8 3,3<br />
NH 2,1 2,1 2,6<br />
N0<br />
3+N0<br />
2 0,81 0,72 0,74<br />
Ptot 0,90 0,70 0,52<br />
Pfilt 0,30 0,35 Under detektionsgräns<br />
Ppart (ber) 0,60 0,35 0,50<br />
mgPpart/mgSS 0,01 0,01 001<br />
P0<br />
9<br />
4 0,18 0,14 Under detektionsgräns<br />
9<br />
45(52)
ÄrGr!jaab<br />
Bilaga 3. Chaos databasen<br />
Startsida i Chaos databasen visas i Figur 22 där underlag las ut som konsulterna kunde ladda ner.<br />
Chan -<br />
5bk.tm<br />
Rning5kapdcitet2O1O<br />
-<br />
Dokumentalion<br />
M* Vka 54n*i 0cbsnen DoQltr F&isten Hjip<br />
JIMI ‘1 or Fstend eainAquateam<br />
-<br />
jKtil.I<br />
+ j Fetmedl(reochlunetelLz<br />
+ j Koklista<br />
4 KOITC$pofldefn<br />
+ CJMaedlr8nfromöe120222<br />
j Mibtapctt Rynvetket 2011<br />
t _j PFB<br />
+ ._J PFs<br />
.4 J apotmel<br />
JRner<br />
.+. LJ tl’fl9e tekniske dokLaxriet<br />
+ Aqueearn<br />
+ t!l 0rantrnj<br />
+ VAlneneterna<br />
Figur 22. Chaos printscreen<br />
1<br />
4<br />
--<br />
Urideniv 1<br />
Tabod 1<br />
r si<br />
FHaiaaIatWa ruaj»<br />
Enkel IAvencwadI T 1<br />
-- Narrit Tyx MetedE<br />
1<br />
Dniom4deiPsejekl<br />
W Voe,rnvedokwiietit<br />
Ab 1A, 0i}Mode1ITe I<br />
F Vetei’ Fd<br />
-_______<br />
46(52)<br />
Jot-blct<br />
rz-’.<br />
Qdokwn.n(<br />
_D.’P ITMfl<br />
I& 51Ik.LF<br />
P,cjek Stsur IList -<br />
9nRvr<br />
Ala I1DnIH0cie1lTe ldokument<br />
ISRa2m2-o6.21 pd 20<br />
()
ÅfGr!Jaab 47(52)<br />
Bilaga 4. Konsulternas syn på dagens anläggning<br />
Aquateam har sammanfattat dagens anläggning och dess kapacitet enligt nedan:<br />
En principiell nackdel med nuvarande processlösning är recirkulationen över biobädden<br />
eftersom den del som leds tillbaka till AS ökar belastningen på ES. Skall<br />
nitrifikationskapaciteten i BB och denitrifikationskapaciteten i AS utnyttjas fullt ut blir det<br />
recirkulerade flödet över AS stort och problem uppstår med kapaciteten i ES.<br />
Recirkulationsfiödet minskas genom att rejekt tillförs biobädden. En ytterligare minskning av<br />
belastningen av ES har erhållits med ED som gör det möjligt att överföra en del av flödet från<br />
BB direkt till ED.<br />
• Den hydrauliska belastningen på eftersedimenteringen är hög och bör inte ökas utan helst<br />
( ) sänkas.<br />
(<br />
• Det man kan notera med viss förvåning är att denitrifikationen i AS år 2011 på 2800 kg N/d<br />
utan etanoltillsats inte är mer än cirka 700 kgN/d lägre jämfört med tidigare år då man tillsatt<br />
etanol motsvarande 5000-9000 kg COD/d.<br />
• Kolkällan i inkommande avloppsvatten skall av ekonomiska skäl, så långt möjligt, utnyttjas<br />
fullt ut.<br />
• Befintliga anläggningsdelar skall så långt praktiskt möjligt utnyttjas.<br />
• Det är ont om plats på Ryaverkets tomt, varför så små obebyggda ytor som möjligt bör tas i<br />
anspråk.<br />
Grontmij har sammanfattat dagens anläggning och dess kapacitet enligt nedan:<br />
• Ryaverket har de senaste tjugo åren anpassats för ökande belastning och utökade reningskrav.<br />
• Anläggningen är effektivt sammanfogad till en högpresterande och resurseffektiv enhet, trots<br />
svårigheter med utrymme. Av tillgängliga uppgifter framgår det att verket idag drivs med låg<br />
energiförbrukning.<br />
• Nackdelama med dagens utformning är i huvudsak att den innehåller flera pumpsteg samt<br />
recirkulationer och innehåller en eflerdenitrifikation där extem kolkälla doseras.<br />
• Arbeten med att täta ledningsnätet pågår och är mycket viktiga att genomföra. Ryaverket<br />
belastas med betydligt högre toppflöden än jämförbara anläggningar i Stockholmstrakten.<br />
Toppen, mätt som “peakfaktor” uppgår vid Ryaverket till ca 2,8 jämfört med ca 2,0 för de<br />
) större verken i Stockholm. Denna skillnad fr en stor inverkan på vad som krävs för att klara<br />
gränsvärdena. Kraftiga flödestoppar innebär att större och dyrbarare bräddvattenbehandlingar<br />
måste dimensioneras.<br />
• Vi anser det viktigt att genomföra ett intensivt arbete med ledningsfömyelse och att hitta<br />
( ) läckagepunkter. Om arbetet lyckas, uppnås relativt sett stora besparingar för reningsverkets<br />
drift samt att reningsstabiliteten ökar markant.<br />
• 1 Göteborgstrakten kan även ses en relativt tydlig ökning av kväve mätt som specifik mängd<br />
per personekvivalent. Mätningar visar att andelen kväve kommer att öka från dagens ca 13 g<br />
N/pe d till nära 15 g N/pe d.<br />
• Den stora utmaningen med Ryaverket är att finna lösningar som kan anpassas till det<br />
begränsade utrymmet men som ändå är resurseffektiva och stabila.
4Grjaab 48(52)<br />
Sweco har sammanfattat dagens anläggning och dess kapacitet enligt nedan:<br />
• Inkommande vatten har låga f’öroreningshalter, det är stor del ovidkommande vatten och stora<br />
flödesvariationer med tidvis hög belastning på anläggningen.<br />
• Dagens reduktion av kväve är relativt måttlig, utgående halt av BOD anses hög med tanke på<br />
att det är en kvävereningsanläggning.<br />
• Ska reduktionen av kväve nå över 80 % måste antingen mängden kväve som avskiljs i<br />
efterdenitrifikationen ökas markant eller så behöver recirkulationen öka.<br />
Denitrifikationshastigheten i fördenitrifikationen begränsas idag på grund av att för liten<br />
mängd kolkälla doseras. Okad denitrifikation är alltså önskvärt för att uppnå framtida<br />
reningskrav avseende kväve.<br />
• Utågende vatten innehåller höga halter av NH4, detta fungerar inte på sikt om minst 80 % av<br />
kvävet ska avskiljas.<br />
• Om rejektvattnet tas bort från huvudströmnien är det inte troligt att den kvävemängden slår<br />
igenom i utgående årsresultat pga att nitrifikationshastigheten påverkas av halten kväve.<br />
• Nitrifikationskapaciteten i biobäddarna utnyttjas inte fullt ut, då det tidvis är hydrauliskt<br />
begränsat.<br />
VA-Ingenjörerna identiferade ett antal styrkor och svagheter i dagens anläggning:<br />
• De relativt stora och djupa bassängvolymer som finns i form av både aktivslamsteg och<br />
biobäddar ger möjligheter och är användbara till olika processlösningar. Bassängerna är<br />
dessutom någorlunda enkla att konvertera till andra piocesslösningar.<br />
• Det relativt nya filtersteget är också en fördel/styrka då en god suspavskiljning erhålls oavsett<br />
vilken processlösning som väljs. Här finns också möjligheten att utöka med ett antal filter för<br />
att kunna behandla ett ännu större flöde.<br />
• En annan styrka är sedimenteringsbassängerna som även i andra framtida processlösningar<br />
kan användas då framtida flöde inte förväntas öka.<br />
• Här kommer vi samtidigt in på svagheter då sedimenteringsbassängema inte är optimalt<br />
utformade, utan utformade i två nivåer och med relativt grunda bassängdjup. Det krävs ett bra<br />
slamvolymindex för att sedimenteringsbassängema skall fungera väl.<br />
• Med begränsad funiction på eflersedimenteringen är naturligtvis den ökade hydrauliska<br />
belastningen från recirkulationen över biobädden och aktivslamprocessen mycket olämplig<br />
och begränsar möjligheten att fördenitrifiera nitrifierat vatten från biobädden.<br />
En svaghet i anläggningen är dess trångboddhet. Om anläggningen skall klara en framtida ökad<br />
belastning med hårdare utsläppskrav krävs det kompakta lösningar. En fortsatt utbyggnad av t.ex. en<br />
aktivslamprocess känns därför inte aktuell av den anledningen.<br />
()<br />
()
4’Gryaab 49(52)<br />
BNaga 5. Flödesschema för processkisning A-D<br />
MBBR<br />
A -<br />
nitiifierande<br />
fafm3 uIor bakUltel<br />
JeøI sfld vabs våg<br />
1 enma ,fld iIampm vag<br />
r
1<br />
____<br />
L<br />
E:rZEE<br />
AS2 AS21 -<br />
-<br />
. ED<br />
Lyftsiation<br />
B— IFAS + ev senare MBBR<br />
4rGrjaab<br />
50(52)
ÅrGr!Jaab 51(52)<br />
C- Ny parallell AS<br />
AS2 J AS3<br />
20400 F12o00
ej<br />
cd<br />
-D<br />
ro<br />
ro<br />
\ (fl<br />
i<br />
, c.l<br />
‘fl<br />
r4<br />
0<br />
fl
MÖLNDALS STAD Tjänsteskrivelse 1(3)<br />
Gatukontoret 2013-03-21 GN 100/13<br />
Ann Rane<br />
Tekniska nämnden<br />
Svar på remiss om utökning av Gryaabs kapacitet för<br />
avskiljning av kväve<br />
Sammanfattning<br />
GRYAAB förväntas f ökade krav avseende kvävereningen vid Ryaverket med<br />
anledning av det nationella arbetet inom Baltic Sea Action Plan. GRYAAB har utrett<br />
möjliga metoder att nå förväntade krav och vilka kostnader som förväntas i samband<br />
med utbyggnaden. GRYAAB föreslår ett nytt behandlingssteg lokaliserat inom<br />
Ryaverkets område till en kostnad av 48,7 mkr årligen att fördela på ägarkommunerna.<br />
För att säkerställa reningen framöver krävs utöver kompletterad behandling även att de<br />
anslutna kommunerna aktivt arbetar för att minska tillskottet av ovidkommande<br />
vatten.<br />
Förslag till beslut<br />
Tekniska nämnden föreslår att kommunstyrelsen tillstyrker GRYAABs förslag till<br />
utbyggnad av ett komplementerande reningssteg för att uppnå förbättrad kväverening,<br />
enligt Projekt EN 2013. Tillkommande kostnader föreslås finansieras med medel från<br />
VA-taxan på motsvarande sätt som sker i nuläget.<br />
Bakgrund<br />
Gryaabs AB har under 2011 och 2012 utrett i vilken utsträckning företagets<br />
anläggningar har kapacitet att möta framtida krav för rening av avloppsvatten från<br />
ägarkommunerna. Framtida krav utgörs av kommunernas prognostiserade<br />
befolkningsökning fram till och med år 2030 men även de kommande<br />
kravskärpningar som är nödvändiga för att Sverige ska klara sina åtagande i Baltic Sea<br />
Action Plan. Utredningen har tydliggjort att för att klara såväl befolkningsökning som<br />
ytterligare krav på utökad rening är det nödvändigt att utöka Gryaabs kapacitet för<br />
avskiljning av kväve.<br />
Under 2012 har Gryaab, med hjälp av extern teknisk expertis, utarbetat olika möjliga<br />
förslag för att uppnå den önskade framtida kapaciteten. Dessa förslag har sedan<br />
noggrant utvärderats utifrån ekonomiska, tekniska och driftsmässiga konsekvenser. 1<br />
samråd med Gryaabs styrelse har ett alternativ utvalts för mer detaljerad projektering.<br />
På styrelsemötet den 8 februari 2013 presenterades en preliminär analys av<br />
projekteringen och Gryaabs styrelse beslutade att investeringen var av sådan art att<br />
samråd med ägarna måste ske.<br />
Av GRYAABs utredning framgår att fyra alternativ till ny utökad behandling av kväve<br />
har utretts. Utredningen har vägt in investeringskostnad, drifiskostnad, reningsresultat<br />
och byggnadstid. Det alternativ som föreslås är en ny anläggningsdel (en bassäng med<br />
nitriferande Moving Bed Biofilm Reactor, MBBR) som byggs på östra sidan om<br />
nuvarande eftersedimenteringsblock. Denna lösning bedöms snabbt ge bättre<br />
reningsresultat när anläggningen är på plats och byggtiden är relativt kort. Detta<br />
innebär att reningsverket planeras vara färdigutbyggt till dess nya krav införs och då
MÖLNDALS STAD Tjänsteskrivelse 2(3)<br />
Gatukontoret 2013-03-21 GN 100/13<br />
Ann Rane<br />
införsel av föreslagna utsläppsrätter för kväve sker (2016). Med det föreslagna<br />
alternativet kan även valet av behandlingsmetod för rejektvattnet skjutas på framtiden.<br />
Projektet planeras starta med mark- och schaktarbeten i augusti 2013 för att kunna tas i<br />
drift under 2016. För att detta skall kunna genomföras förutsätts att ägarnas fortsatta<br />
beslutsprocess är klar senast i maj 2013.<br />
Värt att notera är att Naturvårdsverket föreslår att certifikatssystemet för kväve skall<br />
gälla från januari 2016. Förseningar jämfört med tidplanen kan därför komma att<br />
resultera i att Gryaab måste köpa certifikat för att kompensera utebliven kväverening.<br />
Ar däremot anläggningen klar innan kan det finnas möjlighet att sälja certifikat till<br />
andra kommuner som inte uppfyller då gällande krav.<br />
Arbeten med att täta ledningsnätet i de anslutna kommunerna pågår och är mycket<br />
viktiga att genomföra. De höga flödena får en stor inverkan på vad som krävs för att<br />
klara reningen och gränsvärdena för utsläpp till vatten. Därmed är det viktigt att<br />
genomföra ett intensivt arbete med ledningsförnyelse och att hitta läckagepunkter. Om<br />
arbetet lyckas, uppnås relativt sett stora besparingar för reningsverkets drift samt att<br />
reningsstabiliteten ökar markant.<br />
GRYAAB påvisar även en relativt tydlig ökning av kväve mätt som specifik mängd<br />
per personekvivalent. Mätningar visar att andelen kväve kommer att öka från dagens<br />
ca 13 g N/pe d till nära 15 g N/pe d, vilket ytterligare ställer krav på reningsförmågan.<br />
Ekonomi<br />
Investeringskostnader för GRYAAB<br />
Projektets kostnader är i nuläget bedömda till 360 mkr. 1 denna summa finns 20 mkr<br />
avsatta för att täcka indexutvecklingen från dagens kostnadsnivå fram till projektets<br />
färdigställande. Kostnaden ryms inom Gryaabs ekonomiska långtidsplan.<br />
Årliga kostnader för GRYAAB<br />
Avskrivningar (genomsnitt under 20 år) 18 mkr<br />
Räntekostnader (3,5 %) 12,6 mkr<br />
Energi 9,7 mkr<br />
Kemikalier 6,4 mkr<br />
Personal & övrigt 2,0 mkr<br />
Totalt 48,7 mkr<br />
Eventuell inkomst N-certifikat (2017-2021) 0-10 mkr<br />
Bedömning<br />
Med ökade krav på Ryaverkets reningsresultat ställer sig Tekniska nämnden bakom<br />
GRYAABs bedömning att det är mest fördelaktigt att komplettera befintlig rening för<br />
att uppnå erforderlig rening. Tekniska nämnden ser inga hinder att gå på den<br />
föreslagna metoden.
MÖLNDALS STAD Tjänsteskrivelse 3(3)<br />
Gatukontoret 2013-03-21 GN 100/13<br />
Aim Rane<br />
Kostnader för ägarkommunerna framgår inte av GRYYABs remiss. De löpande<br />
kostnaderna fördelas i nuläget enligt fastställd finansieringsplan utifrån invånarantal<br />
och förbrukad mängd dricksvatten i respektive kommun. För <strong>Mölndal</strong>s del innebär det<br />
7,4 %, vilket för 2012 innebar 19 mkr. Följer fördelningen samma plan kommer<br />
kostnaden för <strong>Mölndal</strong>s del att öka med 3,6 mkr. Avgiften till GRYAAB finansieras<br />
helt via VA-taxan för kommunens abonnenter.<br />
Arbetet med att minska mängden tillskottsvatten till Ryaverket kommer att spela en<br />
stor roll för möjligheten att upprätthålla en god rening i reningsverket framöver. Detta<br />
innebär att ägarkommunerna gemensamt behöver intensifiera arbetet med att minska<br />
inläckaget till spillvattenledningarna och att separera de delar av ledningsnätet som har<br />
kombinerade ledningar.<br />
Expediering av beslut<br />
Ko nstyrelsen<br />
Gat o toret<br />
(t<br />
1<br />
Gör n Werner Ann Rane
<strong>Mölndal</strong>s stad<br />
1<br />
/<br />
Tjänsteskrivelse 1(4)<br />
Gatukontoret 2013-03-20 GN 102/13<br />
Christian Jönsson<br />
Tekniskanämnden<br />
Yttrande över detaljplan för del av TOLTORP 1:323<br />
Trygghetsboende — utställningshandling<br />
Sammanfattning<br />
Stadsbyggnadskontoret har för yttrande översänt utställningshandlingar avseende<br />
Detaljplan för del av TOLTORP 1:323, trygghetsboende.<br />
Planområdet är beläget i <strong>Mölndal</strong> och omfattar del av fastigheten Toltorp 1:323.<br />
Området ligger mellan Fässbergshemmet i norr, Bifrost förskola i söder, Bifrost<br />
bostadsområde i öster och Västerberget i väster. Området är beläget ca 2 km från<br />
<strong>Mölndal</strong>s centrum.<br />
Syftet med planen är att möjliggöra uppförande av trygghetsboende.<br />
Planförslaget finns på <strong>Mölndal</strong>s stads hemsida www.molndal.se under rubriken<br />
Bygga & Bo/Detaljplanering/Planutställningar.<br />
Förslag till beslut<br />
Tekniskanmnden översänder gatukontorets tjänsteskrivelse som eget yttrande till<br />
stadsbyggnadskontoret och förutsätter att de synpunkter som gatukontoret framfört<br />
arbetas in i det fortsatta detaljplanearbetet.<br />
Bakgrund<br />
Planbeskrivning<br />
<strong>Mölndal</strong>s bostäder har ansökt i början på 2010 om markanvisning i syfle att<br />
möjliggöra byggnation av ett trygghetsboende på del av fastigheten Toltorp 1:323.<br />
Trygghetsboendet ska innehålla ca 60 lägenheter fördelat på 2 RoK, 3 RoK, och 4<br />
RoK. Vissa gemensamma funktioner såsom gemensam lobby med bemannad<br />
reception, samlingslokaler och måltidsrumlkafeteria planeras i boendet.<br />
Upplåtelseformen ska vara hyresrätt. För området gäller detaljplan 14-MOL-5838.<br />
Planområdet är allmän plats: park eller plantering. Angöring till planområdet berör två<br />
detaljplaner: 1481 -P94/ 13 (Fässbergshemmet) och 1 4-MOL-6 176 (Bifrost<br />
bostadsområde). 1 översiktsplanen 2006 för <strong>Mölndal</strong>s Stad redovisas området som<br />
tätorts- och annan tät bebyggelse, huvudsakligen bostäder.<br />
Hållbart resande<br />
Närmaste busshållplats ligger vid Fässbergshemmet, ca 300 m från planområdet och<br />
trafikeras av fyra linjer med som tätast 1 5-minuterstrafik dagtid.
<strong>Mölndal</strong>s stad<br />
Tjänsteskrivelse 2(4)<br />
Gatukontoret 2013-03-20 GN 102/13<br />
Christian Jönsson<br />
Gator, trafik och parkering<br />
Trygghetsboendet angörs från norr via Lantbruksgatan, norr om Fässbergshemmet. 1<br />
övrigt medger planförslaget att parkeringsplatser anordnas på ömse sidor om den<br />
infartsgata som sträcker sig från Lantbruksgatan till trygghetsboendet. Antalet<br />
parkeringsplatser beräknas enligt 10,5 platser per 1000 BTA. För att i möjligaste mån<br />
undvika konflikt mellan biltrafik och gående/cyklister angörs trygghetsboendet via<br />
parkeringsplatsen, gc-vägen ligger kvar i befintligt läge. Därmed korsas ge-vägen och<br />
bilvägen endast i ett läge. För att hålla nere hastighetema i denna korsning ska<br />
fartdämpning anordnas. Infartsvägen till trygghetsboendet kommer att tillhöra<br />
kvartersmark (<strong>Mölndal</strong>sbostäder) och ge-vägen kommer att tillhöra allmän platsmark.<br />
Vid fastighetsbildning ska servitut bildas för gång- och cykelvägen.<br />
Handikapparkering anordnas i anslutning till entrén.<br />
Park och natur<br />
Planområdet är gräsbevuxet och ligger i en svag slänt. Höjdskillnaden mellan högsta<br />
och lägsta punkt inom planområdet är ca 6 meter. Så stor del som möjligt av grönytan<br />
mellan Fässbergshemmet och Bifrosts förskola ska bevaras.<br />
Vatten och avlopp<br />
Kommunalt vatten och avlopp finns utbyggt i intilliggande område. Naturliga<br />
förutsättningar för lokalt omhändertagande av dagvatten saknas varför<br />
fördröjningsmagasin måste byggas alternativt andra erforderliga åtgärder för<br />
fördröjning av dagvatten måste utföras.<br />
Återvinning och avfall<br />
Miljörum med utrymme för kärl för hushållsavfall, matavfall, förpackningar och<br />
tidningar ska finnas i boendet. Där ska också finnas utrymme för insamling av<br />
förpackningsmaterial, glas, småbatterier m m.<br />
1 planområdets norra del ligger en kompostanläggning som nyttjas av intilliggande<br />
bostadsrättsförening. Ett avtal finns mellan staden och föreningen som reglerar<br />
upplåtelsen för kompostanläggningen och upplåtelse av kvartersmark för en<br />
kommunal återvinningsstation. Återvinningsstationen är belägen i korsningen<br />
Rullharvsgatan-Lantbruksgatan som har hela Toltorpsdalen som upptagriingsområde.<br />
Ekonomi<br />
Kommunen ska svara för framtida drift och underhåll av allmänplatsmark inom<br />
planområdet. Genomförandet av väganslutning från kvartersmark till allmän platsmark<br />
samt åtgärder på befintlig gång- och cykelväg kommer att utföras av <strong>Mölndal</strong>s stad<br />
och bekostas av <strong>Mölndal</strong>sbostäder. <strong>Mölndal</strong>sbostäder bekostar de åtgärder som krävs<br />
på a1lmnp1atsmark och sina kostnader inom exploateringsområdet såsom kvartersväg,<br />
anslutning till kommunalt VA enligt gällande taxa.
<strong>Mölndal</strong>s stad<br />
Tjänsteskrivelse 3(4)<br />
Gatukontoret 2013-03-20 GN 102/13<br />
Christian Jönsson<br />
Bedömning<br />
Hållbart resande<br />
Inga synpunkter.<br />
Gator, trafik och parkering<br />
Del av befintlig belysning utmed gc-banan kommer hamna på den blivande fastigheten<br />
för trygghetsboendet. Gatukontoret ska kunna komma åt och sköta drift- och underhåll<br />
av belysningsanläggningen samt att erforderliga servitut ordnas i samband med<br />
planens antagande.<br />
Park och natur<br />
De träd som planeras framför trygghetsboendet utmed den befintliga gc-banan ska<br />
vara minst två meter från den befintliga gc-banan. Hänsyn måste tas till bollplanen<br />
som ligger söder om planområdet, bollplanen ligger för nära den blivande<br />
tomtgränsen.<br />
Vatten och avlopp<br />
Trygghetsboendets byggnader planeras att bli ca 33 meter och 17 meter höga, det är<br />
avsevärt högre än omgivande bebyggelse. På grund av den höga byggnadshöj den så<br />
går det inte att få erforderligt vattentryck. <strong>Mölndal</strong>sbostäder måste installera<br />
tryckstegring internt i byggnaderna på egen bekostnad.<br />
Fördröjningsmagasin måste anordnas på kvartersmark som fördröjer dagvatten från<br />
hårdgjorda ytor samt hustak. Fördröjningsmagasinet ska minst ha en kapacitet som<br />
klarar att fördröja ett tio årsregn i tio minuter. <strong>Mölndal</strong>sbostäder ska svara för<br />
utförande och drift och underhåll av fördröjningsmagasin samt samtliga VA-ledningar<br />
på kvartersmark.<br />
Dagvatten från den planerade parkeringsytan skall om antalet parkeringsplatser<br />
överstiger 40 st. oljeavskiljas med hjälp av oljeavskiljare klass 1 eller filterbrunnar<br />
med likvärdigreningskapacitet.<br />
Återvinning och avfall<br />
Renhållningsfordon ska ha vändmöjlighet vid hämtstället. Miljörummet med utrymme<br />
för kärl för hushållsavfall, matavfall, förpackningar och tidningar mm. ska vara i<br />
anslutning till vändmöjligheten för renhållningsfordonen.<br />
Den kompostanläggning som ligger i planområdets norra del och nyttjas av<br />
intilliggande bostadsrättsförening måste flyttas. Om kompost-anläggningen tas bort<br />
måste en ny plats för återvinningsstationen som idag ligger på den intilliggande<br />
bostadsrättsföreningens tas fram i Toltorpsdalen. Gatukontoret förutsätter att en ny<br />
plats för en återvinningsstation med tillhörande bygglov samt eventuella<br />
detalplaneändringar tas fram av stadsbyggnadskontoret i samband med<br />
detaljplanearbetet för trygghetsboendet.
<strong>Mölndal</strong>s stad<br />
Gatukontoret<br />
Christian Jönsson<br />
Tj änsteskrivelse 4(4)<br />
2013 -03-20 GN 102/13<br />
Ekonomi<br />
De åtgärder som ska göras på allmänpiatsmark utfZrs av <strong>Mölndal</strong>s stad och bekostas<br />
av <strong>Mölndal</strong>sbostäder. Flyttning och nyanläggning av kompostanläggning och<br />
återvinningsstation ska bekostas av exploateringen alternativt <strong>Mölndal</strong>sbostäder.<br />
Expediering av beslut<br />
Ltoret.<br />
Werner Anna Lanne Davidson
8/z1,<br />
PLAN BESTÄMMELSER<br />
Följande gäller mera områden med endaeslående belecknivgar.<br />
Eedesl anglaee anuärrdeieg och afleeneing är IlNälen. Beslämmelner<br />
markerade med ‘a gäller Inom hela planomrädet.<br />
GRÄNSBETECKNINGAR<br />
LInje Aad 3m olaelör plananfldets grävs<br />
— - — Annändnlogsgräns<br />
Egevskapsgräns<br />
ANVÄNDNING AV MARK<br />
Knerlersmarlr<br />
J Besläder<br />
UTNYTIJANDEGRAD<br />
Slärsla byggeedserea för bostäder är 1300 er’ lär oamälga<br />
tre delemräden.<br />
e2 älärsta byggnedseme för kamplementbyggeed är 30 ro’.<br />
BEGRÄNSNINGAR AV MARKENS BEBYGDANDE<br />
Byggnad får ej appläras.<br />
Marken lär nedesl bebyggas med kemplemeelbyggeed.<br />
u Marken skall vera ftNgärrgllg lär allmänna änderjorrlisäa<br />
leärr.<br />
MARKENS ANORDNANDE<br />
Mark och eegalallan<br />
fö Magasle lär lördräjande an dagoallee ska anläggas<br />
Poberhrg Parkering ska anläggas. Vid anläggarde an Ber än 40<br />
parbedegsylalaer ska oljeavskäjara installeras<br />
n äoarleregalan ska vara lllgärrgNg lär aämäv gdng- och cylrelväg<br />
• Eettrrrllga bog utefter gäng- och sylreicäg ska becaras eller ersäftas<br />
PLACERING; UTFORMNING; UTFÖRANDE<br />
Ulleaeseleg<br />
Hägsla antal våningar<br />
Byggnadslekelb<br />
• Byggnad ska utföras med radaesäkerl altärande<br />
ADMINISTRATIVA BESTAMMELSER<br />
• Gevcerlörandeltdae är fern är fränt don dag planen aivrer laga knall.<br />
UPPLYSNINGAR<br />
Linje dlad 3 rader olanlär planomrädets gräns<br />
[ZE] Fåraslagee byggnad<br />
Gata<br />
IllIllIllIlli Pariredeg<br />
9j3 Träd<br />
DETALJFLAN<br />
GRANSIONIND0HANDIJNG<br />
Plackärta med beslämmelser Öorlggiranrsrgar<br />
Del av laslighelce Tntlnr-p 1:323 mg.<br />
TrygghetsbDende i<br />
BifrDstDmrådet<br />
MÖLNDALS STAD 505cr sr varna<br />
vrdnsnyuosäcnkgsrgecT nr<br />
UPPOAITAS 2013-02-ge<br />
enat Feta rann neaai<br />
psetr<br />
satAr r:rrea.uyr:tme<br />
AKT NR l4BlK-P2013/?<br />
V
<strong>Mölndal</strong>s stad<br />
Gatukontoret<br />
Göran Werner / Anne-Lie Fant<br />
Rapport från verksamheten<br />
1. Verksamhetsstyrning<br />
Se separat ärende.<br />
2. Personal<br />
PM 1(2)<br />
20 13-04-09<br />
Gatunämnden<br />
Ny avdelningschefför Återvinning o Avfall från och med den 1 april är Marie Omerain Blomqvist.<br />
EnhetschefBehandling (Maries fd tjänst) ligger ute som internannons.<br />
Ny enhetschefför Gatuunderhåll på Stadsmiljö Fredrik Stengafvel.<br />
EnhetschefAvfall (Fredriks fd tjänst) annonseras externt så fort vi hinner.<br />
Siisongspersonal, sommarjobbare, feriearbetare; Rekrytering pågår. Vi kommer att ta emot 25 — 30<br />
feriearbetare.<br />
3. Övrigt<br />
Utsända förteckningar; “Obesvarande ärenden, uppdrag m.m.”<br />
Gemensamt<br />
Reglemente och nytt namn på nämnd, Nytt gemensamt reglemente för <strong>Mölndal</strong>s stad och<br />
specifikt reglemente för förvaltningen är antagen av Kommunfullmäktige. 1 samband med det<br />
antogs nya namn på vår nämnd till Tekniska nämnden. Förvaltningen har också bytt namn till<br />
Tekniska förvaltningen fr.o.m. den 1 april. Se bilaga.<br />
Trafik & Vägar<br />
Gatubelysning; Elsäkerhetsverket har genomfört en oanmäld inspektion på gatubelysningen. Fyra<br />
noteringar gjordes på fyra platser där anmärkningama var bl.a. ruttna stolpar och nedhängande<br />
vegetation.<br />
Beläggningsprogram 2013; ca 5,3 km gata får ny beläggning. Bl.a. fr G:a Kungsbackavägen,<br />
rondeller Ekenleden, Terrakottagatan, Frölundagatan, Rygatan, Fagaredsvägen m.fl. platser ny<br />
beläggning. Aven gång- och cykelbana vid Bifrostgatan får ny beläggning.<br />
Sandupptagning; startade v. 13 något senare än normalt p.g.a. den sena vintern. Vårt mål är att bli<br />
klara till mitten av maj.<br />
Park & natur<br />
Vårstädningav grönområden pågår och vi beräknar vara klara till mitten av maj.<br />
“Gröna Drömmar” aktivitet i <strong>Mölndal</strong>s centrum. Vi tillsammans med MCAB planerar en stor<br />
aktivitet i <strong>Mölndal</strong>s centrum den 27 april. Vi deltar med information om stadens grönområden,<br />
plantering av blommor i kompostj ord, cykelinformation m.m.<br />
Näridrottsplats i Vommedal; Första spadtaget den 15 april.<br />
Säkerhetsbesiktning av stadens lekplatser genomförs i april.<br />
Lekplatsen i Rävekärr kommer att bli klar under våren.<br />
“Gropen Brovaktargatan” Är en bortglömd plats som kommer att göras om till aktivitetsyta efter<br />
önskemål från boende i området.<br />
Vårens städkampanj startar med att “PelleKan” besöker förskolor april till maj. Den avslutas på<br />
g:\gk\21 gatunämnd a1f2 2013\04 gn april\rapport fverksarnh april.doc
Gatukontoret<br />
<strong>Mölndal</strong>s stad<br />
Göran Werner / Anne-Lie Fant<br />
PM 2(2)<br />
2013 -04-09<br />
världsmiljödagen den 5 juni med fest i stadshusparken. Den 8 april presenteras artisterna.<br />
Hållbart resande<br />
Cykelfokus v 17: Cyklister kommer att belönas på väg till jobbet. Cykelservice ordnas på ett par<br />
skolor och för kommunanställda. <strong>Mölndal</strong>sborna utmanas att slå de innevarande rekorden på<br />
antalet passerade cyklar vid våra tre mätställen. När rekordet slås kommer Gatukontoret att sätta<br />
ut extra blommor på dessa platser, som tack. Vi avslutar veckan med en cykeldag på torget den<br />
27/4.<br />
Vatten & avlopp<br />
Upphandling av nya tankarförfdllningskemikalier till vattenverket är avklarad och beställning<br />
och installation kommer att ske under våren.<br />
Direktkopplade sprinkler; Vi har träffat representanter för sprinklerföreningen, MSB, Svenskt<br />
Vatten, Räddningstjänsten m.fl. för att diskutera problem med direktkopplade sprinkler till den<br />
kommunala vattenförsörjningsanläggningen. Nämndens beslut från 2009, om stopp för nya<br />
direktkopplade sprinkler och att de befintliga senast 2019 ska kompletteras med en bassäng, har<br />
ifrågasatts.<br />
Lagen om allmänna vattentjänster är tydlig kring ansvaret för att leverera ett vatten av<br />
livsmedelskvalitet till hushåll. Lagen säger också att om vatten för andra ändamål ska levereras,<br />
så far inte leverans av vatten till hushållen äventyras.<br />
Fler och fler fastighetsägare och verksamhetsutövare vill installera sprinklersystem. För t.ex. ett<br />
äldreboende är det ett krav med sprinklersystem.<br />
Diskussionen kommer att fortsätta med ovanstående deltagare.<br />
Tankstationer; Vi ser över möjligheten att installera tankstationer inom vattendistributionsnätet.<br />
Där kommer entreprenörer, asfaltläggare, spolbilar m.fl. kunna tappa ut vatten på ett säkrare sätt<br />
för att minimera risken för mikrobiologisk smitta. Vi kommer också kunna debitera den uttagna<br />
vattenmängden.<br />
Rörläggningsarbeten i Idunagatan och N Källåsvägen är avslutade. Inom kort kommer arbeten<br />
starta i Vättnegatan där avloppsledningar ska separeras till spillvatten och dagvattenledningar.<br />
Återvinning & Avfall<br />
Framtida massmottagning; Vi arbetar vidare med utredning. Pilotprojekt för att testa<br />
deponigasens metankoncentration och flöde har inletts och kommer att pågå i sex veckor i ett<br />
första skede. Avsikten är att utreda om att det går att ta tillvara deponigasen och minska<br />
utsläppen.<br />
En ny tillståndsansökan och miljökonsekvensbeskrivningför Kikås avfallsanläggning inklusive<br />
ÅVC har arbetats fram. Detta på grund av att nuvarande tillstånd är inaktuellt och att vi behöver<br />
fa tillstånd också för planerad verksamhet såsom framtida Kikås med ökat återbruk och<br />
omlastningsstation för avfall som samlats in fastighetsnära.<br />
Tekniska förvaltningen<br />
Göran Werner<br />
g:\gk\2 1 gatunämnd a1f2 20 13\04 go april\rapport f verksamh apriL doc
MÖLNDALS STAD Förteckning Bilaga<br />
GATUKONTORET<br />
Anne-Lie Fant<br />
20 12-04-08<br />
Obesvarade ärenden (detaliplaner, motioner m m)<br />
Diarienr Ärende Hand- GN Yttrande Yttrande till<br />
läggare senast<br />
100/13<br />
101/13<br />
679/12<br />
3 53/12<br />
EN2013,Gryaab-Ryaverket<br />
Harmonisering av f.rdtjänstresor<br />
Samråd, Arbetsprogram och översikt av<br />
väsentliga frågor, samt samråd med<br />
anledning av miljöbedömning av<br />
åtgärdsprogram, för Västerhavets<br />
vattendistrikt<br />
Utredning om miljözon i <strong>Mölndal</strong>s tätort —<br />
omprövning två år efter införandet för<br />
utökning av milj özonen.<br />
AR 2013-04-15 2013-04-19 KS<br />
2013-04-15 2013-04-15 KS<br />
AR 2013-05-13 2013-06-01 Vattenmyndig<br />
heten<br />
HG 20 13-06-10<br />
Uppdrag<br />
Diarienr Ärende Hand- GN Inkom Inkom från<br />
läggare<br />
522/10 Återkoppling — införande av flexlinjer i <strong>Mölndal</strong> TU UB April 20 12* 20 10-09-06 GN<br />
75/12 Uppdrag att utreda möjligheten till godtagbara VA KJ 2012-03-19 2011-12-05 Kf § 1 35/1 1<br />
och ekonomiskt rimliga åtgärder/proj eld för<br />
vattenkvalitén inom Stensj öns Besvaras<br />
avriimingsområden samt vilka bidrag och medel 20 12-04-02<br />
som går att söka fbr dessa.<br />
* Då har vi haft skarp hänvisning i 6 mån
MÖLNDALS STAD<br />
GATUKONTORET<br />
Anne-Lie Fant<br />
Årligen återkommande ärenden<br />
Förteckning<br />
2012-04-08<br />
Bilaga<br />
Ärende GN<br />
Beslut om informationsärenden för gn under året Gd Januari<br />
Godkänna attestanter för GN vid ny ordf./v.ordf. Ekonom Januari<br />
Verksamhetsberättelse till GN, inlclusive arbetsmiljöbokslut, milj öredovisning Gd, GKL, Februari<br />
m.m. Milj ösamordn<br />
Prioriteringslista parkinvesteringar (upp till 1 nmkr) LHA Februari<br />
Bokslut Ekonom!GKL Mars<br />
Trafikolycksstatistik till kommunfullmäktige. (Uppdraget finns i beslutet om AC IIJ T&P Augusti<br />
kommunala trafiksäkerhetsprogrammet från 971210 ks dnr 8 19/97 § 182.)<br />
Budget Ekonom/GKL September<br />
Prioriteringslista över gc-utbyggnader, trafiksäkerhets- och kollektivtrafikåtgärder AC TU T&P September<br />
Renhållningstaxan. Komplettering av avgifter (inte alltid årligen) AC ÅvA Sept/okt<br />
Renhållningsordning med avfallsplan och lokala föreskrifter. (Kf beslut i nov/dec, AC ÅvA Oktober<br />
ca vart 4:e år).<br />
Bidrag till förnyad städkampanj med avslutning AC Sm Oktober<br />
VA-brukningsavgifter. (kf beslut) AC VA Oktober<br />
Sannnanträdesordning för GN dess utskott och ev. arbetsgrupper Nämndsekr./ass Okt/nov<br />
Renhållning; taxa särskilda tömningar m m AC ÅvA December<br />
Jndexreglering av va-taxans anläggningsavgift AC TU, AC VA December<br />
Verksamhetspian, handlingspianer för kvalitet, arbetsmiljö, miljö, säkerhet, Gd December<br />
friskvård, likabehandlingsplan (jämställdhet, mångfald)<br />
Dokumenthanteringsplan, vartannat år (kommunarkivarien) Nuvarande giltig GN-kansli<br />
from. 2009-09-08<br />
Reglemente (vid större förändringar) Gd!Nämndsekr.<br />
Delegeringsordning (vid större förändringar eller flera mindre) Gd!Nämndsekr.<br />
Dokumenthanteringsplan vartannat år 2013 Assistent<br />
* Då har vi haft skarp hänvisning i 6 mån
MOLNDALS STAD Tjänsteskrivelse 1(2)<br />
Tekniska förvaltningen 2013-04-11 GN 101/13<br />
Ulf Bredby<br />
Tekniska nämndens arbetsutskott<br />
Yttrande över remiss angående förutsättningarna för<br />
harmonisering av färdtjänstregler i GR, KS 64113<br />
Sammanfattning<br />
GR har kartlagt färdtjänstreglerna i samtliga medlemskommuner och har konstaterat<br />
att det finns många skillnader mellan kommunerna, vad gäller zoner, egenavgifter<br />
samt övriga regler. Man har därför skickat ut kartläggningen till medlemskommunerna<br />
för att få svar på hur kommunerna ser på förutsättningarna för en harmonisering av<br />
färdtj änstreglerna.<br />
Tekniska förvaltningen bedömer att förutsättningarna för en harmonisering av<br />
fiirdtjänstreglerna är störst om alla kommuner i Västra Götalandsregionen överlåter<br />
ansvaret för färdtjänsten till den regionala kollektivtrafikmyndigheten, och att en<br />
skatteväxling genomförs. Detta kommer dock kräva en bred förankringsprocess i<br />
likhet med den som föregick att Västra Götalandsregionen övertog ansvaret för den<br />
allmänna kollektivtrafiken 1januari 2012.<br />
Förslag till beslut<br />
Tekniska nämndens arbetsutskott beslutar att skicka tekniska förvaltningens<br />
tjänsteskrivelse 2013-04-11 som eget yttrande till kommunstyrelsen.<br />
Bakgrund<br />
Kommunstyrelsen har skickat en remiss från GR till tekniska nämnden för yttrande,<br />
angående förutsättningar för harmonisering av färdtjänstregler i GR (KS 64/13).<br />
1januari 2010 gav samrådsorganet för Västkom och VGR i uppdrag åt en arbetsgrupp<br />
att föreslå regler och organisation som ger mer lika villkor för invånarna i hela Västra<br />
Götaland för att resa med frdtjänst, riksfiirdtjänst, sjukresor och allmän<br />
kollektivtrafik. Då resultatet av den fortsatta dialogen kring färdtjänstregler och<br />
gemensam organisation i hela Västra Götaland är osäkert, gav förbundsstyrelsen<br />
2012-10-26 GR:s styrgrupp för det sociala området i uppdrag att sammanställa GRkommunernas<br />
färdtjänstregler per oktober 2012 samt undersöka möjligheten till<br />
samordning för att underlätta färdtjänstresor inom GR-området. Uppdraget ska vara<br />
slutfört senast 2013-06-30.<br />
Kartläggningen är nu slutförd och GR efterfrågar kommunernas svar angående hur<br />
man ser på förutsättningarna för en harmonisering av färdtjänstreglerna. Svar ska vara<br />
GR tillhanda senast den 1 maj 2013.<br />
Av kartläggningen framgår att det i medlemskommunerna finns många skillnader<br />
mellan kommunerna vad gäller egenavgift, zoner, begränsningar i antal resor,<br />
bestämmelser om ledsagare, medresenär, husdjur, viaresor, arbetsresor samt vilken typ<br />
av förvaltning som hanterar färdtjänstfrågorna. Aven vem som upphandlar och utför<br />
/
MÖLNDALS STAD Tjänsteskrivelse 2(2)<br />
Tekniska förvaltningen 2013-04-11 GN 101/13<br />
Ulf Bredby<br />
resorna skiljer sig åt, där nio av kommunerna överlåtit ansvaret till Västtrafik, två<br />
kommuner (<strong>Mölndal</strong> och Härryda) till Göteborg och slutligen Kungsbacka som<br />
använder sig av Hallandstrafiken.<br />
Bedömning<br />
Av GR:s kartläggning kan man utläsa att det idag finns stora skillnader på<br />
färdtjänstreglerna mellan kommunerna. En harmonisering av t ex egenavgift eller<br />
zoner skulle fa stora konsekvenser på resandet i respektive kommun, och därmed även<br />
på kostnaderna för färdtjänsten i de enskilda kommunerna.<br />
Förutsättningarna för att lyckas med att fullt ut harmonisera fhrdtjänstreglerna mellan<br />
ett stort antal kommuner vad gäller egenavgifi, zoner och övriga regler, är enligt<br />
tekniska förvaltningens bedömning större om ansvaret för färdtj änsten inom samtliga<br />
kommuner hanteras av en och samma myndighet. Så länge som beslut om<br />
färdtjänstens regler samt det ekonomiska ansvaret ligger på respektive kommun, blir<br />
det svårare att få igenom en fullständig harmonisering av färdtj änstreglerna.<br />
Tekniska förvaltningens bedömning är därmed att det är bättre att arbeta för att en mer<br />
genomgripande förändring görs, genom att alla kommuner i regionen överlåter hela<br />
ansvaret för färdtjänsten till den regionala kollektivtrafikmyndigheten Västra<br />
Götalandsregionen och att en skatteväxling genomförs. Detta kommer dock kräva en<br />
bred föranlcringsprocess i likhet med den som föregick att Västra Götalandsregionen<br />
övertog ansvaret för den allmänna kollektivtrafiken 1januari 2012.<br />
Förutom bättre möjligheter att skapa samma färdtjänstregler för alla kommuner, så<br />
finns andra fördelar med att överlåta ansvaret för fiirdtj änsten till Västra<br />
Götalandsregionen. Ett samlat ansvar för både allmän kollektivtrafik, färdtjänst och<br />
sjukresor ger bättre förutsättningar att dels samordna resor inom den anropsstyrda<br />
trafiken, dels styra över så mycket resande som möjligt till den allmänna<br />
kollektivtrafiken, vilken successivt anpassas för funktionshindrade. Det ger sannolikt<br />
bättre förutsättningar att bedriva myndighetsutövningen på ett mer rationellt sätt, med<br />
mer likartad bedömning i hela regionen. En gemensam organisation bör innebära<br />
bättre förutsättningar för ett enklare, tydligare och mer rättvist system för dem som<br />
använder färdtj änst.<br />
Expediering av beslut<br />
KomrnL.1nstyrelsen<br />
/ Teknjska förvaltningen<br />
\L L \ )<br />
Gö\an Werner \. Anne-Lie “ant<br />
J<br />
Bilagor:<br />
1. GR:s sammanställning av kommunernas fårdtjänstregler<br />
2. Bilaga till sammanställningen av kommunernas färdtjänstregler
4”<br />
<strong>Mölndal</strong>s stad<br />
Begäran om remiss<br />
Diarienr: KS 64/13<br />
Sökande: Kommunstyrelsen (GR)<br />
Gatunämnden<br />
REMISS<br />
2013-02-21<br />
Arende: Förfrågan från Göteborgsregionens kommunalforbund till<br />
medlemskommunerna för en bedömning om det finns förutsättningar för en<br />
harmonisenng av färdtjänstreglerna i Göteborgsregionen.<br />
Handläggare:<br />
Telefon:<br />
Besvaras senast: 2013-03-13<br />
Översänder handlingar i rubricerade ärende för beredning:<br />
1 det fall remissen är en motion ska det, både om motionen tillstyrks eller avstyrks, av<br />
yttrandet framgå<br />
1. beräknade kostnader för motionens genomförande<br />
2. i vilken mån nämnden kan bidra ekonomiskt eller hur finansiering annars föreslås ske.<br />
Yttrandet översändes till kommunstyrelsens registrator för diarieföring.<br />
Lucia Carlund
Medlemskommunernas styrelser Göteborg 20 februari 2013<br />
Harmonisering av färdtjänstregler<br />
Härmed översänds förfrågan från Göteborgsregionens kommunalförbund till<br />
medlemskommunerna för en bedömning om huruvida det finns förutsättningar för en<br />
harmonisering av färdtjänstreglema i Göteborgsregionen.<br />
GRs styrgrupp för det sociala området beslutade vid sammanträde 2013-02-07 angående<br />
punkt 1 “Harmonisering av färdtjänstregler”, att sända ut en förfrågan om hur man ser på<br />
förutsättningarna för en harmonisering av fdrdtjiinstreglema framförallt när det gäller<br />
reseornråde, antal resor och taxa.<br />
Bakgrund<br />
Den sociala styrgruppen gjorde 2007 en sammanställning av medlemskommuneras<br />
färdtjänstregler. Sammanställningen visade att kommunerna hade en mängd olika regler för<br />
och olika sätt att utforma färdtjänst vad gäller zoner, taxor etc. 1januari 2010 gav<br />
samrådsorganet för Västkom och VGR i uppdrag åt en arbetsgrupp att föreslå regler och<br />
organisation som ger mer lika villkor för invånarna i hela Västra Götaland för att resa med<br />
färdtjänst, riksfärdtjänst, sjukresor och allmän kollektivtrafik. Då resultatet av den fortsatta<br />
dialogen kring färdtjänstregler och gemensam organisation i hela Västra Götaland är osäkert,<br />
gav förbundsstyrelsen 2012-10-26 GRs styrgrupp för det sociala området i uppdrag att<br />
uppdatera sammanställningen av GR-kommunernas färdtjänstregler per oktober 2012 samt<br />
undersöka möjligheten till samordning för att underlätta fiirdtjänstresor inom GR-området.<br />
Uppdraget ska vara slutfört senast 2013-06-30.<br />
Kartläggningen av fiirdtjänstregler är nu slutförd och bifogas i denna skrivelse. 1 underlaget<br />
till styrgruppens beslut finns information kring befintliga färdtjänstregler i<br />
medlemskommunerna.<br />
Kommunernas svar angående hur man ser på förutsättningarna för en harmonisering av<br />
fiirdtjänstreglema ska vara GR tillhanda senast den 1 maj 2013.<br />
Med vänlig hälsning<br />
Göteborgsregionens kommunalförbund<br />
ils-Gunnar Ernstson<br />
Förbundsdirektör<br />
Ale Ahngsås Gotebog Harryda Rungebacka Kungaiv Lerum LillaEdet MolndaPartiie StenungsundTjorn Orkero -—<br />
Göteborgsregionens kommunalförbund
Göteborgsregionens kommunalförbund<br />
Styrgruppen för det sociala området<br />
20 13-01-17<br />
Sammanställning av GR-kommunernas<br />
färdtjänstregler<br />
Den sociala styrgruppen gjorde 2007 en sammanställning av<br />
medlemskonimuneras färdtjänstregler. Sammanställningen visade att<br />
kommunerna hade en mängd olika regler och olika sätt att utforma färdtjänst<br />
vad gäller zoner, taxor etc. 1januari 2010 gav samrådsorganet för Västkom och<br />
VGR i uppdrag åt en arbetsgrupp att föreslå regler och organisation som ger<br />
mer lika villkor för invånarna i hela Västra Götaland för att resa med<br />
färdtjänst, riksfärdtjänst, sjukresor och allmän kollektivtrafik.<br />
Då resultatet av den fortsatta dialogen kring färdtjiinstregler och gemensam<br />
organisation i hela Västra Götaland är osäkert, gav Förbundstyrelsen den 26<br />
oktober 2012 styrgruppen för det sociala området i uppdrag att uppdatera<br />
sammanställningen av GR-kommunernas färdtjänsteregler per oktober 2012<br />
samt undersöka möjligheten till samordning för att underlätta färdtjänstresor<br />
inom GR-området, samt att uppdraget ska vara slutfört senast 2013-06-30.<br />
Lagregleriiig<br />
Lagen om fiirdtjänst från 1997 reglerar kommunernas möjligheter att anordna<br />
transporter särskilt för personer med funktionshinder (färdtjänst). 1 lagen<br />
klargörs att varje kommun ansvarar för att färdtjänst anordnas för<br />
kommuninvånarna, dels inom kommunen, dels om det finns särskilda skäl,<br />
mellan kommunen och andra kommuner. Kommunen har också rätt att<br />
överlåta uppgiften att som trafikhuvudman anordna färdtjänsten för<br />
kommuninvånarna. Kommunens ansvar gäller invånare som är folkbokförda i<br />
den egna kommunen, och som p.g.a. funktionshinder inte endast tillfälligt har<br />
väsentliga svårigheter att förflytta sig på egen hand eller att resa med allmänna<br />
kommunikationsmedel. Kommunen avgör enligt lagen också vilket färdsätt<br />
som får användas, antal resor, och inom vilket område resor får göras.<br />
Kommunen ges också möjlighet att ta ut avgift för färdtjänstresor. Avgifterna<br />
ska vara skäliga och får inte överstiga självkostnaden.<br />
Clara Engstrad
Gäteborgsregionens kommunalförbund<br />
Genomförande<br />
Kartläggningen genomfördes under december månad 2012 genom att kontakta<br />
respektive kommuns fiirdtjänsthandläggare. 1 vissa fall har information från<br />
respektive kommuns hemsida kompletterats med telefonsamtal eller genom<br />
mailkontakt.<br />
GR-kommunernasfärdtjänstregler<br />
Likt den förra kartläggningen som gjordes, kan det konstateras att GRkommunerna<br />
har olika färdtjänstregler.<br />
Sedan kan i praktiken de olika reglerna ibland ha likartat värde för resenären,<br />
även om de utformats olika, t ex. zontaxa i en kommun som motsvarar en<br />
annan kommuns kupongtaxa med liknande avgifisnivåer. Det förekommer<br />
också skillnader i regler gällande exempelvis vilken service som ingår, regler<br />
kring medresenär, följeslagare och husdjur.<br />
Färdtjänstområde<br />
Samtliga medlemskommuners färdtjänstregler ger möjlighet att resa till mål<br />
utanför hemkommunen. Normalt ingår grannkommunema i detta reseoniråde,<br />
men i flera fall även till kommuner längre bort. De flesta kommuner har<br />
liknande mängd kommuner som ingår i fiirdtjänstområdet, ca 6-10 kommuner.<br />
Undantag är Stenungsund och Alingsås där betydligt fler kommuner ingår i<br />
fiirdtjänstområdet.<br />
Trafikhuvudman<br />
1 nuläget har 9 av Gr:s medlemskommuner överlåtit uppgiften som<br />
trafikhuvudman till Västtrafik. 1 Göteborg, <strong>Mölndal</strong> och Härryda har<br />
Göteborgs Färdtjänstfirvaltning samma roll som Västtrafik. Kungsbacka,<br />
använder Hallandstraflken som beställningseentral. Detta är en ökning av<br />
kommuner som använder Västtrafik som trafikhuvudman jämfört med 2007.<br />
Handläggandeförvaltning<br />
En förändring sedan föregående kartläggning är att fler kommuner har en<br />
teknisk förvaltning som handlägger fiirdtjänst. Tidigare har det varit vanligare<br />
att exempelvis en omsorgsförvaltning har varit handläggande. Detta kan ses<br />
som en del av trenden att färdtjänst alltmer har blivit en del kollektivtrafiken<br />
och en allt mindre del av äldreomsorgen. Handläggande förvaltning för<br />
färdtjänstfrågor är i 9 kommuner en teknisk förvaltning, medan i likaledes 3<br />
kommuner dessa frågor handhas av socialförvaltningenlvård- och<br />
omsorgsförvaltningen. 1 Göteborgs kommun finns en särskild förvaltning;<br />
Färdtjänstförvaltningen.<br />
Antal resor<br />
Fritt antal resor tillämpas av 10 av medlemskommunerna, övriga 3 har någon<br />
form av begränsningar. 1 de kommuner som begränsar antalet resor betonar<br />
man att det sker en individuell bedömning av resebehovet, varför den generella<br />
2
Göteborgsregionens kommunalfärbund<br />
begränsningen inte alltid är ett absolut tak. Jämfört med tidigare kartläggning<br />
är det idag fler kommuner som tillämpar fritt antal resor.<br />
Resenärens avgift<br />
Avgiften för den enskilde kan skilja sig, inte minst om man väljer att resa på<br />
natten. Men även dagtid kan priset för den enskilde variera kraftigt;<br />
exempelvis kostar det i Alingsås 63 kr att resa inom kommunen medan det i<br />
<strong>Mölndal</strong> kostar 33 kr. Det är således nästan dubbelt så dyrt för resenärer som<br />
reser inom Alingsås jämfört med de som reser inom <strong>Mölndal</strong>.<br />
Den bifogade sammanställningen är av praktiska skäl ingen komplett<br />
beskrivning av respektive kommuns taxesystem, utan i första hand avsedd att<br />
ge en bild av grunddragen i avgiftsmodellen.<br />
Vanliga modeller är kollektivtrafiktaxan med ett procentpåslag eller ett fast<br />
enhetspris per resa inom kommunen. Vad gäller procentpåslaget varierar detta<br />
båda vad gäller resor inom den egna kommunen och till övriga kommuner.<br />
Nattaxa<br />
1 majoriteten av kommunerna tillkommer en extra avgift för resor på natten.<br />
Hur prispåslaget är uträknat varierar mellan kommunerna. 1 3 kommuner<br />
tillkommer ingen nattaxa; Härryda, Lerum och <strong>Mölndal</strong>.<br />
Tillgänglig information<br />
Mängden och kvalitén på den digitala information som finns att tillgå för<br />
invånarna skiljer sig mellan kommunerna. På vissa av kommunernas hemsidor<br />
finns fullständig prislista medan det i andra kommuner är svårare att få tag i<br />
informationen digitalt via internet. Det finns även skillnader i hur detaljerat<br />
priserna presenteras på hemsidorna, vissa fall redovisas det i kronor, i andra<br />
fall endast procentpåslaget på kollektivtrafiktaxan.<br />
Fria resorför pensionärer<br />
Några av GR-kommunerna erbjuder sina äldre invånare fria resor med<br />
Västtrafik. 1 Ale har de som är över 65 år möjlighet att resa gratis under<br />
lågtrafik på Västtrafiks alla linjer inom Ale kommun. 1 Göteborgs kommun<br />
gäller liknande regler med undantag för flexlinjen där man som pensionär inte<br />
har fria resor. 1 Härryda Kommun reser de över 65 år gratis dygnet runt på<br />
Västtrafiks alla linjer.<br />
Sjukresor<br />
Sjukresor beviljas av Västra Götalandsregionen!Region Halland för resa som<br />
sker p.g.a. sjukdom till sjukhus, vårdcentral, privatpraktiserande läkare eller<br />
sjukgymnast (offentligt finansierade vårdgivare). Kan dessutom användas vid<br />
resa till förlossning och vid utprovning av handikapphjälpmedel. Man reser om<br />
möjligt med de billigaste färdsätten som buss, tåg, spårvagn eller privat bil. För<br />
att få åka taxi eller annat specialfordon krävs ett vårdgivarintyg som styrker<br />
3
Göteborgsregionens kommunalförbund<br />
detta. Något vårdgivarintyg behövs inte om man är berättigad till kommunal<br />
fiirdtjänst. Egenavgiften vid taxiresa är 150 kr/enkelresa, dock 60 kr/enkelresa<br />
om man av kommunen bedömts berättigad till färdtjänst.<br />
Andra exempelpå skilda regler<br />
Förutom de faktorer som ingått i kartläggningen består färdtjänsten av flertalet<br />
andra delar där regler skiljer sig åt. Exempelvis finns olika bedömningar om<br />
hur mycket bagage resenären får ta med. Vissa kommuner tillåter två kassar,<br />
andra kommuner tillåter mer, andra endast handikapphjälpmedel såsom<br />
rollator. Denna fråga regleras inte i färdtjänstlagen.<br />
När det gäller ledsagare finns det också olika regler och avgifter. En<br />
närliggande fråga rör rätten att ta med sig medresenär, där vissa kommuner<br />
tillåter medresenärer och andra gör det inte. Det finns ingen skyldighet för<br />
kommunerna med medresenär eller kostnadsfri ledsagare. En annan fråga<br />
gäller möjlighet att ta med sig husdjur. Vissa kommuner tillåter detta, andra<br />
inte. Frågan regleras inte i fiirdtjänstlagen vilket gör att det inte är någon<br />
rättighet fi5r resenären att ta med husdjur.<br />
Det finns också olika regler gällande om kommuner tillåter resor med via<br />
adress, d.v.s. om tillståndsinnehavaren ska resa till arbetet men innan dess<br />
behöver lämna barnen på dagis. De flesta kommuner tillåter inte detta, vilket<br />
medför att tillståndsinnehavaren då får boka två resor och betala två<br />
egenavgifter. Andra kommuner tillåter resor med via-adresser. Frågan regleras<br />
inte i färdtjänstlagen.<br />
Ytterligare exempel gäller arbetsresor. Kommunerna har ingen skyldighet<br />
juridiskt att ha en särskild taxa för arbetsresor, men många kommuner har det.<br />
Ett annat exempel där det finns olika regler gäller bärhjälp. Bärhjälp nämns<br />
inte i fårdtjänstlagen, och det finns därför ingen skyldighet för kommunerna att<br />
erbjuda bärhjälp.<br />
Handikapp- och pensionärsorganisationerna vänder sig ofta emot att det är så<br />
olika regler i kommunerna, men dessa synpunkter rör ofta inte taxan för<br />
ffitidsresor utan andra frågor som inte regleras i färdtjänstlagen utan där<br />
kommunerna själva har frihet att utforma riktlinjer.<br />
Samordningsexempel<br />
Inom Västra Götalandsregionen har kommunerna i Skaraborg sedan några år<br />
tillbaka harmoniserat sina färdtjänstregler, men det finns även andra exempel<br />
på detta i olika delar av landet. En föregångare på detta område har varit<br />
kommunerna och landstinget i Östergötland. Landstinget och länets 13<br />
kommuner äger gemensamt AB Östgötatraflken. Sedan 1987 har kommunerna<br />
gemensamma färdtjänstregler, där reseområdet är hela Östergötland. Taxan för<br />
färdtjänsten är densamma som för ordinarie kollektivtraflk. Sedan 1992 svarar<br />
4
Göteborgsregionens kommunalförbund<br />
AB Östgötatrafiken också för sjukresoma, där avgiften är 80 kr/enkelresa.<br />
Sedan 1994 samordnas i princip frdtjänst och sjukresor i en gemensam,<br />
tidtabellstyrd trafik.<br />
5
Färdtjänstresor i Göteborgsregionen 2012<br />
KOMMUN RESOMRÅDE ANSLU<strong>TEN</strong> ANTAL RESOR RESENÄRENS HANDLÄGGANDE NA1TAXA ÖVRIGT<br />
VÄSTrRAFIK AVGIFT FÖRVALTNING<br />
Ale Me, Göteborg, Kungälv, Ja Ingen Inom egna Sektor Tillägg enligt<br />
Lilla Edet, Trollhättan, begränsning kommunen 42 Samhällsbyggnad Västtrafiks gällande<br />
Alingsås och Lerum kr/enkelresa nattaxa<br />
Kungälv 63 kr<br />
Göteborg 81 eller<br />
101 kr<br />
Lerum 101 kr<br />
Alingsås 158 kr<br />
Lilla Edet 110 kr<br />
Trollhättan 158 kr<br />
Alingsås Hela Västra Götaland Ja Ingen Alingsås tätort 42 Vård- och äldreomsorgs Alingsås tätort 84<br />
begränsning kr/enkelresa, förvaltningen kr kr/enkelresa,<br />
Övriga Alingsås 63 Alingsås till<br />
kr/enkelresa. Göteborg 197 kr<br />
Alingsås till Alingsås till Lerum<br />
Göteborg 155 151kr<br />
kr/enkelresa Övriga kommuner<br />
Alingsås till Lerum 105 kr/enkelresa<br />
110 kr/enkelresa<br />
Övriga kommuner<br />
kollektivtrafiktaxa n<br />
+ 50 %
Färdtjänstresor i Göteborgsregionen 2012<br />
Göteborg Göteborg, Ale, Härryda, Nej, har egen Max 312 st Inom Göteborg 35 Färdtjänstförvaltningen 35 kr tilläggsavgift<br />
Kungsbacka, Kungälv, bestä Ilnings- fritidsresor/år kr<br />
Lerum, <strong>Mölndal</strong>, Partille central 160 st Över en eller flera<br />
och Öckerö fritidsresor/år kommungränser<br />
för resenärer inom<br />
med möjlighet färdtjänstområdet<br />
att resa med 70 kr<br />
flexlinjen Färdtjänstens<br />
månadskort inom<br />
kommunen 475 kr,<br />
÷35 kr för resor<br />
utanför kommunen<br />
Härryda Härryda, <strong>Mölndal</strong>, Nej, ansluten 30 enkelresor Inom kommunen Sektor Ordinarie taxa Kostnader<br />
Göteborg, Partille, till Göteborgs per månad 35 kr, samhällsbyggnad, för<br />
Bollebygds, Lerum, beställnings- (fritidsresor) Göteborg och enheten för enkelresor<br />
Mark central <strong>Mölndal</strong> 50-80 kr trafikverksamhet inom är<br />
Partille och Lerum beroende på<br />
50-65 kr<br />
hur långt<br />
Bollebygd och<br />
man åker.<br />
Mark 50-80 kr<br />
Taxan<br />
sträcker sig<br />
mellan 35kr-<br />
95<br />
kr/enkelväg<br />
Kungälv Kungälv, Stenungsund, Ja Ingen Kollektivtrafiktaxa Sam hällbyggnad Kollektivtrafiktaxan<br />
Lilla Edet, AIe, begränsning +25 % inom + 26 % + 26 kr inom<br />
Göteborg, <strong>Mölndal</strong>, Kungälv och + 50 % Kungälv<br />
Partille till övriga Kollektivtrafiktaxan<br />
kommuner inom<br />
+ 50 % + 26 kr till<br />
reseområdet övriga kommuner<br />
inom<br />
färdtjänstområdet
Färdtjänstresor 1 Göteborgsregionen 2012<br />
Kungsbacka Kungsbacka, Göteborg, Nej, 360 Kollektivtrafiktaxa Teknik Ordinarie avgift + 2013 tar<br />
<strong>Mölndal</strong>, Härryda, Hallandstrafi enkelresor/år + 25 % 25 % Samres över<br />
Mark, Varberg ken. T.ex. inom beställnings<br />
Kurigsbacka 30 kr, centralen<br />
Från Kungsbacka<br />
stad till annan del<br />
av kommunen 43<br />
kr, Övriga<br />
kommuner 73 kr<br />
Lerum Lerum, Ale, Aling5ås, Ja Ingen Kollektivtrafiktaxa Sektor stöd och omsorg Ordinarie<br />
Bollebygd, Göteborg, begränsning +50 % färdtjänstavgift +<br />
Härryda, Kungsbacka, 42 kr<br />
Kungälv, <strong>Mölndal</strong>,<br />
Partille<br />
Lilla Edet Lilla Edet, Trollhättan, Ja Ingen 1 kommun 63 kr Socialförvaltningen Ordinarie pris<br />
Vänersborg, Uddevalla, begränsning 2 kommuner 110 kr<br />
Stenungsund, Kungälv, 3 kommuner 155 kr<br />
Ale, Göteborg, 4 kommuner 186<br />
Landvetter flygplats.<br />
<strong>Mölndal</strong> <strong>Mölndal</strong>, Göteborg, Nej, ansluten Ingen Inom <strong>Mölndal</strong> 33 kr Gatukontoret Ordinarie pris Revidering<br />
Härryda, Kungsbacka, till Göteborgs begränsning Göteborg 37 kr av reglerna<br />
Kungälv, Lerum, Mark, beställnings- Partille, Öckerö, pågår just nu<br />
Partille, Öckerö central Härryda V 47 kr och beräknas<br />
Härryda M, klara våren<br />
Kungsbacka, 2013<br />
Kungälv, Lerum 56<br />
kr<br />
Härryda Ö, Mark 65<br />
kr
Färdtjänstresor i Göteborgsregionen 2012<br />
Partille Ja Samhällsbyggnad Tillägg på 35 kr<br />
Kollektivtrafiktaxa<br />
Ingen<br />
Partille, Lerum,<br />
begränsning<br />
<strong>Mölndal</strong>, Härryda,<br />
+ 40%<br />
Inom Partille 39 kr<br />
Kungälv, Kungsbacka,<br />
Göteborg, <strong>Mölndal</strong>,<br />
Ale, Göteborg samt<br />
Öckerö 59 kr<br />
delar av Öckerö<br />
Härryda V 76 kr<br />
Härryda M 94 kr<br />
Härryda Ö 115 kr<br />
kommun<br />
Lerum, Ale 5 76 kr<br />
Ale N, Kungsbacka,<br />
Kungälv 94 kr<br />
1 kommun 76 kr<br />
Stenungsund Ja Samhällsbyggnad<br />
1 kommun 46 kr<br />
Ingen<br />
Stenungsund, Ale,<br />
2 kommuner 154 kr<br />
3 kommuner 202 kr<br />
2 kommuner 112 kr<br />
3 kommuner 160 kr<br />
begränsning<br />
Alingsås, Bollebygd,<br />
Essunga, Färgelanda,<br />
4 kommuner 248 kr<br />
4 kommuner 198 kr<br />
Grästorp, Göteborg,<br />
5 kommuner 296 kr<br />
6 kommuner 344 kr<br />
5 kommuner 243 kr<br />
Härryda, Kungälv,<br />
Lerum, Lilla Edet,<br />
7 kommuner eller<br />
6 kommuner 302 kr<br />
7 kommuner eller<br />
Lysekil, Munkedal,<br />
fler 352 kr<br />
fler 310 kr<br />
<strong>Mölndal</strong>, Orust, Partille,<br />
Sotenäs, Tjörn,<br />
Trollhättan, Uddevalla,<br />
Vänersborg, Vårgårda,<br />
Kollektivtrafiktaxa<br />
Öckerö<br />
Tjörn Samhälisbyggnad<br />
Kollektivtrafiktaxa<br />
Ingen<br />
Tjörn, Orust,<br />
+45%<br />
+45%<br />
begränsning<br />
Stenungsund,<br />
Uddevalla, Kungälv,<br />
Göteborg, <strong>Mölndal</strong>,<br />
Partille, Härryda
s<br />
Färdtjänstresor i Göteborgsregionen 2012<br />
Öckerö Öckerö, Göteborg Ja Ingen Resa inom egna Samhällsbyggnad Ordinarie taxa<br />
<strong>Mölndal</strong>, Partille, begränsning kommunen 42 kr<br />
Härryda, Kungälv Kollektivtrafiktaxa<br />
+ 50 % utanför<br />
kommunen<br />
Vid resa över en<br />
kommungräns<br />
(zon) 110 kr<br />
Resa över 2 zoner<br />
155 kr<br />
Västra Resa 150 kr/enkelresa i<br />
Götalands- till vårdgivare som specialfordon<br />
regionens tillhör eller har avtal 60 kr/enkelresa för<br />
sjukresor med passagerare med<br />
färdtjänsttillstånd<br />
Götalandsregionen eller<br />
Västra<br />
Region Halland
<strong>Mölndal</strong>s stad<br />
Tekniska nämnden<br />
SAM MANTRÄDESPROTOKOLL<br />
Sam rna nträdesdatum<br />
Sida 1(1)<br />
Beslutsexpediering § 43 Dnr<br />
Anmälan av delegeringsbeslut sedan föregående sammanträde<br />
Enligt gatunämndens (numera Tekniska nämndens) delegeringsordning anmäls<br />
följande beslut.<br />
2 Avdelnings interna organisation<br />
Beslut § D 24/2013<br />
13 Anskaffning av varor, tjänster och entreprenader inom budget och<br />
gällande upphandlingspolicy<br />
Beslut § D 25/2013<br />
21 Befullmäktigande av ombud att föra kommunens talan, inom<br />
gatunämndens verksamhetsområde, inför domstol och andra<br />
myndigheter samt vid förrättningar av skilda slag.<br />
Beslut § D 26/2013<br />
29 Beslut avseende undantag enligt 13 kap 3 § Trafikförordningen<br />
Beslut § 63-65, /2013<br />
31 Beslut avseende tillfälliga regleringar genom lokala trafikföreskrifter<br />
enligt 10 kap 1 och 3 § Trafikförordningen<br />
Beslut § 42, 46-47, 59-62, /20 13<br />
32 Beslut avseende särskilda undantag för rörelsehindrade enligt 13 kap 8 §<br />
Trafikförordningen<br />
Beslut § 41, 43-45, 48-58, 67-68/20 13<br />
35 Beslut om tillstånd för färdtjänst, enligt lagen om färdtjänst<br />
Beslut § Ft 168-170, 172-177, 179-185, 187-190, 192, 194-195, 197-200,<br />
204-210, 212-219, 222-229, 231-233, 235-248, 250, 252-260/2013<br />
36 Beslut om tillstånd för färdtjänst, enligt lagen om riksfärdtjänst<br />
Beslut § Ft 171, 178, 186, 191, 193, 196, 201-203, 211, 220-221, 230, 234,<br />
249, 251/2013<br />
Beslut<br />
Tekniska nämnden noterar tagna delegeringsbeslut.
<strong>Mölndal</strong>s stad ANMALAN AV DELEGERINGSBESLUT t.o.m. 15 april 2013<br />
Tekniska förvaltningen<br />
Delegerings- Gn del. Ärende (t.ex. information om ärendet, inköpssumma) Dnr Beslutsdatum Beslut av<br />
beslut ord.<br />
Punkt<br />
§ 24/2012 2 Fullmakt vid gatudirektörens bortavaro, perioden 104/13 2013-03-0 1 Göran Werner<br />
20 13-03-02 till 20 13-03-09<br />
§ 25/2012 13 Upphandling, StalLbacken etapp 2. UtetjänstAB, 62 1/12 2013-03-07 Leif-Henrik<br />
anbudspris 9 546 000 kr Andersson Tf gd<br />
§ 26/2012 21 Fullmakt för gatukontorets jurist att företräda staden i 122/13 2013-03-11 Peter Johnson<br />
ärende: mål i Statens Va-nämnd avseende<br />
flillgörelsetalan mot <strong>Mölndal</strong>s stad, mål Va 18/13, dir<br />
122/13<br />
Delegerings. Gn del. Ärende (t.ex. information om ärendet, inköpssumma) Dnr Beslutsdatum Beslut av<br />
beslut ord.<br />
Punkt<br />
41 31 Parkeringstillstånd för rörelsehindrad §41/2013 2013-03-01 Magdalena Dahl<br />
42 31 LTFBoråsv. §422013 2013-03-04 Mattias Tell<br />
43 32 Parkeringstillstånd för rörelsehindraci §43/20 13 20 13-03-05 Susanne Ekström<br />
44 32 Parkeringstillstånd för rörelsehindrad §44/2013 2013-03-05 Magdalena Dahl<br />
45 32 Parkeringstillstånd för rörelsehindrad §45/20 13 20 13-03-05 Magdalena Dahl<br />
46 31 LTF Tempelgatan § 117/13 2013-03-07 Henrik Granlöf<br />
47 31 LTF Tempelgatan § 117/13 2013-03-07 Henrik Granlöf<br />
48 32 Parkeringstillstånd för rörelsehindrad §48/13 20 13-03-08 Kristina Green<br />
49 32 Parkeringstillstånd för rörelsehindrad §48/20 13 20 13-03-19 Magdalena Dahl<br />
50 32 Parkeringstillstånd för rörelsehindrad §50/20 13 20 13-03-19 Magdalena Dahl<br />
51 32 Parkeringstillstånd för rörelsehindrad §51/2013 2013-03-19 Magdalena Dahl<br />
52 32 Parkeringstillstånd för rörelsehindrad §52/2013 2013-03-19 Magdalena Dahl<br />
53 32 Parkeringstillstånd för rörelsehindrad §53/2013 2013-03-19 Magdalena Dahl<br />
54 32 Parkeringstillstånd för rörelsehindrad §54/20 13 20 13-03-19 Magdalena Dahl<br />
55 32 Parkeringstillstånd för rörelsehindrad §55/2013 2013-03-19 Magdalena Dahl<br />
56 32 Parkeringstillstånd för rörelsehindrad §56/2013 2013-03-19 Magdalena Dahl<br />
57 32 Parkeringstillstånd för rörelsehindrad §57/2013 2013-03-19 Magdalena Dahl<br />
58 32 Parkeringstillstånd för rörelsehindrad §58/20 13 20 13-03-19 Magdalena Dahl<br />
59 31 LTF gamla Rilcsvägen §132/13 2013-03-19 Mattias Tell<br />
60 31 LTF gamla Rilcsvägen §133/13 2013-03-19 Mattias Tell<br />
61 31 LTF gamla Riksvägen §134/13 2013-03-19 Mattias Tell<br />
c:\ucerQ\iimax\desktoo\deIeuerinu1ista ten aDril (tesfl.docx
‘ <strong>Mölndal</strong>s stad<br />
ANMÄLAN AV DELEGERINGSBESLUT t.o.m. 15 april 2013<br />
Tekniska förvaltningen<br />
Delegerings Gn del. Ärende (t.ex. information om ärendet, inköpssumma) Dnr Beslutsdatum Beslut av<br />
beslut ord.<br />
Punkt<br />
62 31 Tillfiillig LTF på Storgatan/Tempelgatan §568/12 20 13-03-22 Henrik Granlöf<br />
63 29 Dispens, Trafikering av GC- väg, Lejonslättsgatan § 144/13 20 13-03-25 Mattias Tell<br />
48<br />
64 29 Transportdispens, bred, lång och tung transport, §151/13 2013-03-27 Mattias Tell<br />
Tarton AB<br />
65 29 Dispens, Trafikering av väg med förbud mot § 150/13 20 13-03-27 Mattias Tell<br />
motorfordonstrafik, Ostergårdsgatan 6<br />
66 31 Tillfiillig LTF på Stallbacken § 149/13 20 13-03-27 Mattias Tell<br />
67 32 Parkeringstillstånd för rörelsehindrad §67/20 13 20 13-03-27 Magdalena Dahl<br />
68 32 Parkeringstillstånd för rörelsehindrad §68/20 13 20 13-03-27 Magdalena Dahl<br />
Delegerings- On del. Fordonsslag Gatumark! Åtgärd Hämtningsdatum Dnr Beslutsdatum Beslut<br />
beslut F ord. Punkt Privat mark (skrotninglfärvaring av<br />
Inget anmält!<br />
c:\users\i imax\desktoo\deleerinnslista ten auril (test docx
<strong>Mölndal</strong>s stad<br />
Peter Johnson (KD)<br />
Martin Pettersson (S)<br />
Christer Brattås (M)<br />
Göran Werner, gatudirektör<br />
Anna Lanne-Davidsson, tf gatudirektör<br />
Anne-Lie Fant, nämndsekreterare<br />
Marie Omerain-Blomqvist<br />
Andreas Svendsen, Miljöstrateg<br />
Christian Jönsson, projektledare<br />
Christer Brattås (M)<br />
SAMMANTRÄDESPROTOKOLL<br />
Sammanträdesdatum<br />
2013-04-04<br />
Tekniska nämndens arbetsutskott<br />
Plats och tid Stadshuset, rum 1115 den 4 april 2013, kl. 13.00 — 15.20<br />
Beslutande<br />
Övriga närvarande<br />
Utses att justera<br />
Justeringens plats och<br />
tid<br />
Underskrifter<br />
Organ<br />
Sammanträdesdatum<br />
Datum för<br />
anslagets uppsättande<br />
Sista dag för<br />
överklagande<br />
Underskrift<br />
Gatukontoret efter sammanträdet.<br />
Sekreterare<br />
Ordförande<br />
Justerande<br />
Christer Brattås (M)<br />
ANSLAG/BEVIS<br />
Protokollet ärjusterat. Justeringen har tillkännagivits genom anslag.<br />
Gatunämndens arbetsutskott<br />
2013-04-04<br />
Datum för<br />
anslagets nedtagande<br />
Utdragsbestyrkande<br />
Ulf Bredby, trafikingenjör<br />
Janne Pullianen, enhetschef<br />
Emelie Lindh, jurist<br />
Erik Bergman, projektiedare<br />
Lars Heinesson<br />
Jacob Lindkvist<br />
Paragrafer: 20 - 32<br />
Sida 1(15)
<strong>Mölndal</strong>s stad<br />
Tekniska nämndens arbetsutskott<br />
SAMMANTRÄDESPROTOKOLL<br />
Sammanträdesdatum<br />
2013-04-04<br />
Beslutsexpediering §20 Dnr<br />
Förslag till informationsärende på tekniska nämndens nästa<br />
sammanträde<br />
Sida 2(15)<br />
Sammanfattning<br />
Tekniska förvaltningen föreslår att Marie Omerain-Blomqvist, avdelningschef<br />
Återvinning & Avfall informerar om EU-projekt; Ecowas, Ecofriendly behavior in<br />
waste management.<br />
Göran Werner, gatudirektör informerar och Vision <strong>Mölndal</strong> 2022 och det pågående<br />
arbetet. Visionen ska vara fastställd av Kommunfullmäktige i september om allt går<br />
som planerat.<br />
Anna Lanne-Davidson informerar om Överdäckning.<br />
Beslut<br />
Tekniska nämndens arbetsutskott beslutar att information om ECOWAS, Vision<br />
<strong>Mölndal</strong> 2022 och Overdäckning genomförs, vid Tekniska nämndens nästa<br />
sammanträde.
• Moindals stad 2013-04-04<br />
Tekniska nämndens arbetsutskott<br />
SAMMANTRÄDESPROTOKOLL<br />
Sammariträdesdatum<br />
Beslutsexpediering § 21 Dnr GN 52 1/11<br />
Anmälan av verksamhetsberättelse 2012 och bidrag till<br />
kommunstyrelsens årsredovisning 2012<br />
Sida 3(15)<br />
Sammanfattning<br />
Av stadens styrprinciper framgår att samtliga nämnder ska upprätta<br />
verksamhetspianer och verksamhetsberättelser. Planen är en styrande<br />
överenskommelse mellan nämnd och förvaltning. Den följs upp i<br />
verksamhetsberättelsen som ställs från förvaltning till nämnd. Kommunstyrelsen tar<br />
del av båda handlingarna i informationssyfte som ett led i den lagstadgade<br />
uppsiktsplikten.<br />
Verksamhetsberättelsen syftar till att ge en översiktlig bild av hur förvaltningen levt<br />
upp till de övergripande direktiv som getts i verksamhetsplanen.<br />
Kommunstyrelsen har vidare begärt in gatunämndens verksamhetsredovisning och<br />
investeringsuppföljning med kommentarer. Dessa är bidrag till stadens<br />
årsredovisning.<br />
Beslutsunderlag<br />
Gatukontorets tjänsteskrivelse från den 29januari 2013.<br />
Tekniska nämndens arbetsutskotts förslag tifi beslut<br />
Tekniska nänmden noterar anmälan till protokollet och att verksamhetsberättelsen<br />
samt bidrag till årsredovisningen för 2012 översänts till kommunstyrelsen.<br />
Justerandes sig Utdragsbestyrkande
SAMMANTRÄDESPROTOKOLL<br />
Sammanträdesdatum<br />
Moindals stad 2013-04-04<br />
Tekniska nämndens arbetsutskott<br />
Beslutsexpediering § 22 Dnr GN 501/12<br />
Förslag till nya lokala avfallsföreskrifter för <strong>Mölndal</strong>s stad<br />
Sammanfattning<br />
Nuvarande renhållningsordningen gäller från den 1januari 2008 och innehåller<br />
avfalispian och lokala avfalisföreskrifter. Renhållningsordningen revideras normalt<br />
vart femte till vart sjätte år men med hänsyn till förändringar i lagstiftning, den<br />
egna verksamheten, ny statistik m.m.<br />
Under 2012 och 2013 har tekniska förvaltningen utarbetat förslag till nya lokala<br />
avfalisföreskrifter. Avfallsplan för de kommande åren är redan fastställd (A2020)<br />
och kommer tillsammans med de nya föreskrifterna utgöra ny renhållningsordning.<br />
Beslutsunderlag<br />
Gatukontorets tjänsteskrivelse från den 1 februari 2013.<br />
Sida 4(15)<br />
Tekniska nämndens arbetsutskotts förslag till beslut<br />
Tekniska nämnden föreslår kommunfullmäktige att besluta om ny<br />
renhållningsordning, enligt utställda förslagshandlingar daterade den 19 februari<br />
2013 med redaktionella ändringar, att gälla från den 1juli 2013.
SAMMANTRÄDESPROTOKOLL<br />
Sammanträdesdatum<br />
Moindals stad 2013-04-04<br />
Sida 5(15)<br />
Tekniska nämndens arbetsutskott<br />
Beslutsexpediering § 23 Dnr <strong>TEN</strong> 128/13<br />
Anmälan av cykelboksiut 2011-2012<br />
Sammanfattning<br />
Cykelbokslutet är ett verktyg för att följa upp och utveckla arbetet med att främja<br />
cykling i <strong>Mölndal</strong>. 1 bokslutet lyfter vi fram vad våra cyklister tycker om att cykla i<br />
<strong>Mölndal</strong> och vad vi genomfört 2011 och 2012 för att förbättra för cyklistema.<br />
Det här är det tredje cykelboksiutet som <strong>Mölndal</strong>s stad tar fram. Tidigare bokslut<br />
har gjorts 2009 och 2010 och nya cykelbokslut kommer tas fram vartannat år.<br />
Beslutsunderlag<br />
Gatukontorets tjänsteskrivelse från den 15 mars 2013.<br />
Tekniska nämndens arbetsutskotts förslag till beslut<br />
Tekniska nämnden antar cykelbokslutet och skickar det till kommunfullmäktige<br />
och övriga nämnder för kännedom.<br />
Justerande i Utdragsbestyrkande
SAMMANTRÄDESPROTOKOLL<br />
Sammanträdesdatum<br />
Moindals stad 2013-04-04<br />
Sida 6(15)<br />
Tekniska nämndens arbetsutskott<br />
Beslutsexpediering § 24 Dnr GN 584/11<br />
Svar på återremiss från Kommunstyrelsen om förslag till höjning av<br />
egenavgift för färdtjänstresor<br />
Sammanfattning<br />
Kommunstyrelsen (KS 33 1/12 § 240) har återremitterat gatunämndens förslag om<br />
höjning av egenavgiften för färdtjänst.<br />
Huvudskälet till gatunämndens förslag var Västtrafiks aviserade nedläggning av<br />
servicelinjer i östra <strong>Mölndal</strong>, som förväntades innebära ökat resande och därmed<br />
budgetunderskott 2013. Efter att <strong>Mölndal</strong> beslutat att köpa till servicelinjerna finns<br />
det skälet inte längre kvar. Resandet och kostnaderna för ffirdtjänst under januari och<br />
februari 2013 tyder på att budgeten för färdtjänsten 2013 kommer hållas. Behovet av<br />
höjning av egenavgiften finns därmed inte kvar längre.<br />
Beslutsunderlag<br />
Gatukontorets tjänsteskrivelse från den 7 mars 2013.<br />
Tekniska nämndens arbetsutskotts förslag till beslut<br />
Tekniska nämnden föreslår kommunstyrelsen att inget nytt beslut fattas om<br />
egenavgift för färdtjänst.<br />
Tekniska nämnden föreslår vidare att konstruktionen för egenavgift för<br />
färdtjänst ses över efter att Västra Götalandsregionen fattat beslut om och infört<br />
ett nytt pris- och betalsystem i regionen.<br />
HV<br />
Justerande sgn Utdragsbestyrkande
Moindals stad 2013-04-04<br />
Tekniska nämndens arbetsutskott<br />
Beslutsexpediering § 25 Dnr <strong>TEN</strong> 129/13<br />
Förslag till sammanslagning av busshållplatserna Förbovallen och<br />
Ålegården till en hållplats<br />
SAMMANTRÄDESPROTOKOLL<br />
Sammanträdesdatum<br />
Sammanfattning<br />
1 samband med att håliplatserna Förbovallen och Ålegården ska byggas om och<br />
handikappanpassas föreslår gatukontoret att hållplatsema slås ihop till en hållplats.<br />
Avståndet mellan hållplatserna idag är endast 260 meter, vilket är onödigt tätt.<br />
Aven efter en sammanslagning av hållplatserna kommer närapå alla fastigheter att<br />
ligga inom 350 meters fågelavstånd till det nya hållplatsläget. En sammanslagning<br />
av hållplatserna innebär något snabbare busstrafik, mindre kostnader för<br />
ombyggnad samt mindre driftskostnader.<br />
Beslutsunderlag<br />
Gatukontorets tjänsteskrivelse från den 15 mars 2013.<br />
Sida 7(15)<br />
Tekniska nämndens arbetsutskofts förslag till beslut<br />
Tekniska nämnden beslutar att hållplatsema Förbovallen och Ålegården slås ihop<br />
till ett håliplatsläge som placeras mittemellan dagens hållplatslägen.<br />
Tekniska nämnden beslutar att den nya hållplatsen byggs som en timglashållplats.<br />
Tekniska nämnden beslutar att namnet på den nya hållplatsen blir Förbovallen,<br />
samt att hållplats Ålegårdens industriområde byter namn till Ålegården.<br />
Utdragsbestyrkande
SAMMANTRÄDESPROTOKOLL<br />
Sammanträdesdatum<br />
Moindals stad 2013-04-04<br />
Sida 8(15)<br />
Tekniska nämndens arbetsutskott<br />
Beslutsexpediering § 26 Dnr GN 100/13<br />
Svar på remiss om utökning av Gryaabs kapacitet för avskiljning av<br />
kväve<br />
Sammanfattning<br />
GRYAAB förväntas f ökade krav avseende kvävereningen vid Ryaverket med<br />
anledning av det nationella arbetet inom Baltic Sea Action Plan. GRYAAB har utrett<br />
möjliga metoder att nå förväntade krav och vilka kostnader som förväntas i samband<br />
med utbyggnaden. GRYAAI3 föreslår ett nytt behandlingssteg lokaliserat inom<br />
Ryaverkets område till en kostnad av 48,7 mkr årligen att fördela på<br />
ägarkommunerna. För <strong>Mölndal</strong>s del beräknas kostnaden öka med 3,6 mnkr. För att<br />
säkerställa reningen framöver krävs utöver kompletterad behandling även att de<br />
anslutna kommunerna aktivt arbetar för att minska tillskottet av ovidkommande<br />
vatten.<br />
Beslutsunderlag<br />
Gatukontorets tjänsteskrivelse från den 21 mars 2013.<br />
Tekniska nämndens arbetsutskotts förslag till beslut<br />
Tekniska nämnden föreslår att kommunstyrelsen tillstyrker GRYAABs förslag<br />
till utbyggnad av ett komplementerande reningssteg för att uppnå förbättrad<br />
kväverening, enligt Projekt EN 2013. Tillkommande kostnader föreslås<br />
finansieras med medel från VA-taxan på motsvarande sätt som sker i nuläget<br />
Utdragsbestyrkande
SAMMANTRÄDESPROTOKOLL<br />
Sammanträdesdatum<br />
Moindals stad 2013-04-04<br />
Sida 9(15)<br />
Tekniska nämndens arbetsutskott<br />
Beslutsexpediering § 27 Dnr<br />
Information om regional vattenförsörjningspian. Lars Heinesson och<br />
Jacob Lindkvist<br />
Sammanfattning<br />
Jacob Lindkvist och Lars Heinesson, Göteborgsregionen informerar om<br />
regional vattenförsörjningsplan.<br />
<strong>Mölndal</strong> är en kommun som tidigare tagit fram en lokal vattenförsörjningsplan.<br />
Vattenförsörjningsplanen ska innehålla visioner och mål, lagstiftning,<br />
vattenbehov, vattenresurser, nuläge, risker och hot, risk och sårbarhet, scenarier<br />
och prioriterade vattenresurser.<br />
Planen är att beslut om regional vattenförsörjningsplan ska tas av<br />
förbundsstyrelsen i slutet av 2013. Tekniska nämnden förväntas yttra sig över<br />
remiss om förslag till regional vattenförsörjningsplan på sitt sammanträde den<br />
10 september 2013.<br />
Beslut<br />
Tekniska nämndens arbetsutskott tackar för informationen.
SAMMANTRÄDESPROTOKOLL<br />
e .. Sammanträdesdatum<br />
Moindals stad 2013-04-04<br />
Sida 10(15)<br />
Tekniska nämndens arbetsutskott<br />
Beslutsexpediering § 28 Dnr GN 102/13<br />
Yttrande över utställningshandling om Trygghetsboende i<br />
Bifrostområdet, Toltorp 1:323.<br />
Sammanfattning<br />
Stadsbyggnadskontoret har för yttrande översänt utställningshandlingar avseende<br />
Detaljplan för del av Toltorp 1:323, trygghetsboende.<br />
Planområdet är ligger i <strong>Mölndal</strong> och omfattar en del av fastigheten Toltorp 1:323.<br />
Området ligger mellan Fässbergshemmet i norr, Bifrost förskola i söder, Bifrost<br />
bostadsområde i öster och Västerberget i väster. Området finns ca 2 km från<br />
<strong>Mölndal</strong>s centrum.<br />
Syftet med planen är att bygga ett trygghetsboende.<br />
Beslutsunderlag<br />
Gatukontorets tjänsteskrivelse från den 20 mars 2013.<br />
Tekniska nämndens arbetsutskotts förslag till beslut<br />
Tekniska nämnden översänder gatukontorets tjänsteskrivelse daterad den 20<br />
mars 2013 som eget yttrande till stadsbyggnadskontoret och förutsätter att de<br />
synpunkter som gatukontoret framfört arbetas in i det fortsatta<br />
detaljplanearbetet.<br />
Justerandes sign Utdragsbestyrkande
SAMMANTRÄDESPROTOKOLL<br />
Sammanträdesdatum<br />
Moindals stad 2013-04-04<br />
Sida 11(15)<br />
Tekniska nämndens arbetsutskott<br />
Beslutsexpediering § 29 Dnr GN 828/11<br />
Förslag om upphandling av entreprenör för ny vattenledning i<br />
Göteborgsvägen<br />
Sammanfattning<br />
En ny vattenledning i Göteborgsvägen mellan Bifrostgatan och Tempelgatan är<br />
planerad att utföras enligt anvisade medel i budget.<br />
Den vattenledning som idag finns i Göteborgsvägen mellan Bifrostgatan och<br />
Tempelgatan är från 1945 och i mycket dåligt skick samt att det har varit många<br />
driftstörningar. Den föreslagna nya vattenledningen var tänkt att utföras samtidigt<br />
som miljö- och trafiksäkerhetsupprustningen av Göteborgsvägen etapp 3 men<br />
planeras nu att utföras som enskilt objekt för att få en rationellare produktion samt<br />
att upphandlingen för miljö- och trafiksäkerhetsupprustningen av Göteborgsvägen<br />
etapp 3 har avbrutits. Arbetena är planerade att utföras med schaktfria metoder med<br />
mindre punktschakter vid anslutningar till andra vattenledningar.<br />
Den föreslagna nya vattenledningen dimensioneras upp för att säkerställa<br />
vattenförsörjningen i södra delarna av <strong>Mölndal</strong> inte minst med tanke på framtida<br />
planerade utbyggnader i <strong>Mölndal</strong>s centrum<br />
Beslutsunderlag<br />
Gatukontorets tjänsteskrivelse från den 20 mars 2013.<br />
Beslut<br />
Tekniska nämndens arbetsutskott beslutar att upphandla entreprenör för ny<br />
vattenledning i Göteborgsvägen mellan Bifrostgatan och Tempelgatan.<br />
Tekniska nämndens arbetsutskott uppdrar åt gatudirektören att fatta<br />
tilldelningsbeslut och teckna avtal med entreprenören.<br />
Utdragsbestyrkande
<strong>Mölndal</strong>s stad<br />
Tekniska nämndens arbetsutskott<br />
SAMMANTRÄDESPROTOKOLL<br />
Sammanträdesdatum<br />
2013-04-04<br />
Sida 12(15)<br />
Beslutsexpediering § 30 Dnr GN 118/13<br />
Förslag till upphandling av underhålisservice på tunga fordon<br />
Sammanfattning<br />
Gatukontoret har behov av att genomföra en upphandling av underhållsservice för<br />
tunga fordon.<br />
Upphandlingen kommer att resultera i att <strong>Mölndal</strong>s stad tecknar avtal med en<br />
leverantör för åtagandet. Avtaisstart är beräknad till 1 juni 2013.<br />
Upphandlingen genomförs i form av en öppen upphandling enligt bestämmelserna i<br />
lagen (2007:1091) om offentlig upphandling, LOU.<br />
Beslutsunderlag<br />
Gatukontorets tjänsteskrivelse från den 25 mars 2013<br />
Beslut<br />
Tekniska nämndens arbetsutskott beslutar att upphandla underhållsservice för<br />
tunga fordon, enligt gatukontoret tjänsteskrivelser 25 mars 2013.<br />
Tekniska nämndens arbetsutskott uppdrar åt förvaltningschefen att fatta beslut<br />
om och teckna avtal med leverantören.<br />
Utdragsbestyrkande
SAMMANTRÄDESPROTOKOLL<br />
Sammantridesdamm<br />
Moindals stad 2013-04-04<br />
Sida 13(15)<br />
Tekniska nämndens arbetsutskott<br />
Beslutsexpediering § 31a Dnr GN 66/13<br />
Förslag till upphandling, Enerbacksgatan, Gata och VA<br />
Sammanfattning<br />
1 samband med exploateringen av Kvarnbyvallen kommer trafiksäkerheten att<br />
behöva förbättras på Enerbacksgatan. För att minska hastigheten och öka<br />
säkerheten för oskyddade trafikanter bör gatan smalnas av till förmån för Gångoch<br />
cykelbana utmed gatan. 1 samband med ombyggnaden kommer även<br />
beläggningen på gatan, som i dagsläget är i dåligt skick, att förnyas.<br />
VA-ledningar delen mellan Gunnebogatan och Västra liden utgörs av kombinerad<br />
spill- och dagvattenledning. 1 samband med ombyggnaden kommer separata dagoch<br />
spillvattenledningar att anläggas tillsammans med ny vattenledning utmed<br />
sträckan.<br />
Beslutsunderlag<br />
Gatukonorets tjänsteskrivelse från den 15 mars 2013.<br />
Beslut<br />
Tekniska nämndens arbetsutskott beslutar att upphandla entreprenör för<br />
utförande av gatu- och VA-arbeten i Enerbacksgatan, enligt gatukontorets<br />
tjänsteskrivelse 15 mars 2013.<br />
Gatunämndens arbetsutskott uppdrar åt gatudirektören att fatta tilldelningsbeslut<br />
och teckna avtal med entreprenören.<br />
Justerandes sign Utdragsbestyrkande
<strong>Mölndal</strong>s stad<br />
Tekniska nämndens arbetsutskott<br />
Beslutsexpediering §31b DnrGN66!13<br />
Pedagogen, förslag till rondell på Bifrostleden<br />
SAMMANTRÄDESPROTOKOLL<br />
Sammanträdesdatum<br />
2013-04-04<br />
Sida 14(15)<br />
Sammanfattning<br />
Anna Lanne-Davidson, bitr. teknisk chef, informerar om planeringen med<br />
Pedagogen och en eventuell rondell från Bifrostleden. Tekniska förvaltningen<br />
önskar ett klartecken från Tekniska nämndens arbetsutskott att gå vidare med en<br />
trafikutredning.<br />
Beslut<br />
Tekniska nämndens arbetsutskott beslutar att trafikutredning, för en eventuell<br />
rondell kan göras.<br />
Christer Brattås (M), deltar inte i beslutet.
<strong>Mölndal</strong>s stad<br />
Tekniska nämndens arbetsutskott<br />
Beslutsexpediering § 32<br />
Ovrig fråga<br />
SAMMANTRÄDESPROTOKOLL<br />
Sammanträdesdatum<br />
2013 -04-04<br />
Sida 15(15)<br />
Investeringsbudgeten<br />
Anna Lanne-Davidson, bitr. teknisk chef, informerar om arbetet med<br />
investeringsbudgeten.<br />
Beslut<br />
Tekniska nämndens arbetsutskott tackar för informationen.
MOLNDALS STAD Tjänsteskrivelse 1(1) -<br />
Gatukontoret 2013-01-29 GN521/11<br />
Kenneth Molin<br />
Tekniska nämnden<br />
Anmälan av verksamhetsberättelse 2012 och bidrag till<br />
ks årsredovisning 2012<br />
Sammanfattning<br />
Av stadens styrprinciper framgår att samtliga nämnder ska upprätta verksamhetsplaner<br />
och verksamhetsberättelser. Planen är en styrande överenskommelse mellan nämnd<br />
och förvaltning. Den följs upp i verksamhetsberättelsen som ställs från förvaltning till<br />
nämnd. Kommunstyrelsen tar del av båda handlingarna i informationssyfte som ett led<br />
i den lagstadgade uppsiktsplikten.<br />
Verksamhetsberättelsen, som bifogas, syftar till att ge en översiktlig bild av hur<br />
förvaltningen levt upp till de övergripande direktiv som getts i verksamhetspianen.<br />
Kommunstyrelsen har vidare begärt in gatunämndens verksamhetsredovisning och<br />
investeringsuppföljning med kommentarer. Dessa bidrag till stadens årsredovisning<br />
finns också som bilagor.<br />
Förslag till beslut<br />
Tekniska nämnden noterar anmälan till protokollet och att verksamhetsberättelsen<br />
samt bidrag till årsredovisningen för 2012 översänts till kommunstyrelsen.<br />
Expediering av beslut<br />
Ko unstyrelsen.<br />
Gat ontoret<br />
Bilagor<br />
Verksamhetsberättelse för gatunämnden 2012<br />
Bidrag till kommunstyrelsens årsredovisning 2012<br />
Investeringsuppffiljning 2012<br />
Kommentarer till investeringar helår 2012
Verksamhetsberättelse<br />
2012 Gatunämnden<br />
Anmäls i Gatunämnden 15 april 2013<br />
Dnr 521/11
Bilder: Tobias Berntsson, Kenneth Molin,<br />
Lena Lundqvist (sid 40), Lena Martinsson, m fl.
<strong>Mölndal</strong>s stad Verksamhetsberättelse 2012 Gatunämnden<br />
Innehållsförteckning<br />
Gatukontorets organisation ................................................................................. 4<br />
Året som gått – förvaltningschefens ord .......................................................... 5<br />
Uppföljning av i verksamhetsplan angivna förutsättningar ......................... 6<br />
Ekonomi och volymer ............................................................................................ 6<br />
Måluppfyllelse och viktiga händelser: ............................................................... 9<br />
Verksamhetsområde Gator och trafik ................................................................ 9<br />
Verksamhetsområde Park och natur ................................................................ 12<br />
Verksamhetsområde Hållbart resande ............................................................ 14<br />
Verksamhetsområde Vatten och avlopp .......................................................... 19<br />
Verksamhetsområde Återvinning och avfall ................................................... 23<br />
Intern kontroll ........................................................................................................ 26<br />
Stadens gemensamma områden..................................................................... 27<br />
Nämnden som arbetsgivare ...................................................................................... 27<br />
Personal ................................................................................................................. 27<br />
Jämställdhet och mångfald ....................................................................................... 29<br />
Miljö ..................................................................................................................... 31<br />
Säkerhet ................................................................................................................. 40<br />
Internationella samarbetet 2012 ................................................................................ 41<br />
Kommunikation ...................................................................................................... 42<br />
Service ................................................................................................................... 44<br />
Bilagor ..................................................................................................................... 45<br />
1 Resultaträkning, drift-och investeringsredovisning samt verksamhetsmått ................. 45<br />
2 Uppföljning av investeringsbudget 2012 samt övriga investeringsanslag ................... 47<br />
3
<strong>Mölndal</strong>s stad Verksamhetsberättelse 2012 Gatunämnden<br />
Gatukontorets organisation<br />
Stadsmiljö<br />
Infrastruktur<br />
och Utveckling<br />
Gatudirektör<br />
Vatten och<br />
Avlopp<br />
Stab<br />
Återvinning<br />
och Avfall<br />
4
<strong>Mölndal</strong>s stad Verksamhetsberättelse 2012 Gatunämnden<br />
Året som gått – förvaltningschefens förord<br />
2012 har varit ett händelserikt år. Ett flertal större projekt har påbörjats, åtgärder i västsvenska<br />
paketet tar form, knutpunkten har byggts om och mycket mer. Detta märks också på investeringsvolymen<br />
som har mer än fördubblas på några få år. Den budgeterade volymen 2012 var<br />
över 150 mkr. På grund av att detaljplaner inte fanns eller blev överklagade nyttjades inte 30<br />
mkr ytterligare. Cirka 50 mkr nyttjades inte på grund av förändrade förutsättningar, bristande<br />
underlag och till viss del resursbrist. Under året har ny chef för verksamheten rekryterats och<br />
2013 kommer ytterligare ingenjörer att rekryteras.<br />
Vi startade också året med en större förändring av den egna organisationen för att öka kvalitén<br />
till våra medborgare, kunder och trafikanter. De viktigaste delarna i organisationsförändringen<br />
är att en avdelning har fått ansvar för att förvalta det allmänna rummet medan avdelningarna.<br />
VA samt Återvinning och avfall blivit mer renodlade affärsverksamheter. Med detta har vi fått<br />
en tydligare organisation och bättre helhetssyn på drift och underhåll.<br />
Resultatmässigt har vi hållit budgeten. Detta trots att vi har haft en hel del utvecklings- och<br />
förändringsarbete under det gångna året. VA-verksamheten har planenligt gjort ett mindre<br />
överskott som täcker tidigare års förlust. Återvinning och avfall har använt en del av tidigare<br />
överskott till ökad service och utveckling av verksamheten för att bättre kunna leva upp till<br />
målen långsiktigt. Bland annat pågår försök med fastighetsnära insamling.<br />
De större utmaningar som vi kan se framöver är:<br />
• Nytt insamlingssystem för avfall och förpackningar från småhus<br />
• Beläggningsunderhåll för våra vägar och gator<br />
• Förbättring av vårt VA-ledningsnät och säkrare dricksvattenförsörjning<br />
• Utveckling av det allmänna rummet i <strong>Mölndal</strong>s centrum<br />
• Rekrytering av nyckelfunktioner<br />
Med erfarenheter och det arbete som genomförts under 2012 har jag gott hopp om att vi ska<br />
klara det, men det kommer att krävas såväl fortsatt effektivisering som att beslut tas och<br />
medel avsätts i tillräcklig omfattning.<br />
Göran Werner<br />
Gatudirektör<br />
5
<strong>Mölndal</strong>s stad Verksamhetsberättelse 2012 Gatunämnden<br />
Uppföljning av i verksamhetsplan angivna förutsättningar<br />
Grundläggande värden<br />
Ett grundvärde för förvaltningen är hållbar stad.<br />
Förvaltningen är stadens största miljöförvaltning. Inom alla verksamheter har steg tagits i rätt<br />
riktning.<br />
Omvärldsperspektiv och förutsättningar<br />
Kraven och förväntningarna från såväl myndigheter och medborgare ökar varje år. Till detta<br />
kommer att <strong>Mölndal</strong> ligger i en expansiv region.<br />
Behoven av gator, parker, VA, återvinning och avfall samt bra miljövänliga transporter är<br />
därför stort. Stora satsningar sker regionalt som gör att det kan vara svårt att hitta rätt kompetens<br />
och entreprenader till ”rätt” pris.<br />
Det är också så att befolkningen är allt mer miljöintresserad och ett paradigmskifte kan skönjas<br />
där allt fler tänker på att transporterna skall vara enkla och mer miljöriktiga. Detta kommer<br />
att ställa krav på nytänkande när det gäller utbud, service och drift.<br />
Strategier och satsningar<br />
En strategi är att bli en tydligare samordnad förvaltning. Stort arbete har lagts på att utveckla<br />
förvaltningens ledningsgrupp och ledare för mer samsyn och ökad effektivitet. Organisationen<br />
har ändrats så att den bättre stödjer detta. I detta ingår bland annat att en avdelning har ansvaret<br />
för hela det allmänna rummet. Detta ska ge medborgarna en finare miljö.<br />
Ekonomi och volymer<br />
Gatunämndens verksamhetsområden uppvisar ett plus mot budget med 2,3 mnkr. Årets resultat<br />
på den skattefinansierade delen utmärktes av att stadsmiljö inte utnyttjade 0,5 mnkr av sitt kommunbidrag.<br />
Den gynnsamma vintern har bidragit till detta. Även kollektivtrafiken visade ett plus<br />
på 0,3 mnkr. På den taxefinansierade delen visar VA ett överskott på 2,8 mnkr. 1,0 mnkr täcker<br />
motsvarande underskott från 2011 och resterande 1,8 mnkr kvarstår som en skuld till VA-kollektivet.<br />
Återvinning och avfall genererade ett underskott i det kommunala uppdraget på 4,5 mnkr.<br />
Detta täcks med eget kapital som uppgår till 15,2 mnkr. Affärsverksamheten visar ett överskott<br />
på 3,8 mnkr och efter avkastningskravet på 3,3 mnkr återstår ett överskott på 0,5 mnkr.<br />
Intäktsutveckling<br />
Nämndens totala intäkter ökade med 12,2 mnkr jämfört med föregående år. Intäkter i form av<br />
avgifter ökade med 6,4 mnkr. Bidragsintäkterna minskade med 0,7 mnkr. Övriga intäkter ökade<br />
med 6,5 mnkr. Framför allt berodde det på ökade uppdrag om 1,7 mnkr och ökade ersättningar<br />
för skadegörelse om 2,1 mnkr.<br />
Kostnadsutveckling<br />
Kostnaderna minskade med sammanlagt 13,5 mnkr jämfört med föregående år. Minskningen<br />
av övriga kostnader på 30,3 mnkr beror till största delen på att ansvar och finansiering av kollektivtrafiken<br />
övergick till Västra Götalandsregionen från 1 januari 2012. Jämfört med i fjol<br />
ökade personalkostnaderna med 8,0 mnkr, där löner står för 7,1 mnkr och konferensavgifter för<br />
0,9 mnkr av ökningen. Ställt i relation till 2011 ökade kapitalkostnaderna med 4,9 mnkr. Kostnaderna<br />
för material ökade med 3,7 mnkr och kostnaderna för lokaler minskade med 0,2 mnkr.<br />
6
<strong>Mölndal</strong>s stad Verksamhetsberättelse 2012 Gatunämnden<br />
Vintern har varit ”normal”.<br />
Investeringar<br />
Nämndens nettoinvesteringar uppgick till totalt 76,7 mnkr, vilket innebar att en avvikelse från<br />
budget uppstod på 81,7 mnkr. Exploateringsprojekt VA stod för 30 mnkr av avvikelsen och VA<br />
i övrigt 29,0 mnkr, gator och trafik 6,8 mnkr, vattendrag 9,7 mnkr, återvinning och avfall 6,1<br />
mnkr. Många och stora projekt startade inte 2012 utan kommer att sättas igång och färdigställas<br />
under 2013.<br />
Gator och trafik redovisar ett underskott på 0,1 mnkr. Detta stämmer med prognosen för året<br />
samt att vintern har varit ”normal”. Vid ett snöfall med alla resurser ute är kostnaden ca 0,25<br />
mnkr per utryckning.<br />
Parkverksamheten redovisar ett överskott på 0,6 mnkr. Överskottet beror bl a på oförutsedda<br />
inkomster genom justering av övertiden mellan åren.<br />
Budgeten för kollektivtrafiken var 24,9 mnkr. Totalt sett blev utfallet 24, 6 mnkr.<br />
Den 1 januari 2012 övergick ansvaret och finansiering för kollektivtrafiken till Västra Götalandsregionen.<br />
Kommunen har dock fortsatt budget för linjetrafik, för vissa tillköp, löner,<br />
utredningar etc. Budgeten för linjetrafik var 3,8 mnkr och utfallet blev 3,9 mnkr. Differensen<br />
berodde på kostnader i december för tillköp av servicelinjerna 728 och 729 i december, som inte<br />
var budgeterade.<br />
Budgeten för färdtjänst var 20,5 mnkr och utfallet blev 20,9 mnkr. Jämfört med 2011 har<br />
kostnaderna för färdtjänst alltså minskat med 1,9 mnkr. Minskningen beror dels på nya transportavtal<br />
med lägre kostnader, dels på minskat färdtjänstresande med ca 5%. Att budgeten<br />
7
<strong>Mölndal</strong>s stad Verksamhetsberättelse 2012 Gatunämnden<br />
ändå överskreds med 0,4 mnkr beror på att kostnaderna för transportavtalen inte minskade lika<br />
mycket som budgeterat.<br />
Budgeten för mobilitet var 0,6 mnkr. De löpande kostnaderna för mobilitetsåtgärder blev något<br />
lägre än budgeterat. Dessutom kom eftersläpande bidrag från fleråriga EU-projekt och övriga<br />
bidragsberättigade projekt in i större utsträckning än budgeterat. Det innebar att resultatet för<br />
mobilitet blev ett överskott på 0,7 mnkr. Det bidrog till att det totala resultatet för budgetområdet<br />
kollektivtrafik slutade med ett överskott på 0,3 mnkr.<br />
Verksamhetsområdet Vatten och avlopp har för 2012 ett överskott på 2,8 mnkr. Överskottet<br />
kommer att täcka det underskott på 1 mnkr som fanns kvar från 2011. Det återstående beloppet<br />
kvarstår som en skuld till VA-kollektivet och kommer att ingå i budgeten för 2013 med insatser<br />
främst inom ledningsnätet. De gällande reglerna för vatten och avlopps ekonomi är att den ska<br />
balanseras över tre år.<br />
Resultatet för Återvinning och avfall år 2012 blev 3,8 mnkr. Det kommunala uppdraget genererade<br />
ett nollresultat efter att ha nyttjat 4,5 mnkr av det totala egna ansamlade kapitalet om ca 16<br />
mnkr, som ligger som skuld till taxekollektivet. Det egna kapitalet har under 2012 nyttjats till att<br />
erbjuda en bättre service, genom pågående försök med fastighetsnära insamling av 12 fraktioner<br />
hos 650 villahushushåll, varav 3 mnkr står för inköp av material i form av bl a flerfackskärl och<br />
ca 1,2 mnkr står för hyra av 4-facksbil, informations- och personalkostnader. Detta fastighetsnära<br />
insamlingssystem för brännbart avfall, matavfall, förpackningar och returpapper, elektronik,<br />
småbatterier etc. ligger i linje med prioriterade mål om ökad kundnöjdhet och ökad materialåtervinning<br />
av avfall från hushåll. Resterande 0,3 mnkr är kostnader kopplade till utökade<br />
öppettider på återvinningscentralerna samt ökade informationsinsatser med miljöupplysare etc.<br />
Under 2012 har den miljöstyrande renhållningstaxan gett fortsatt effekt genom att fler samfälligheter,<br />
bostadsrättsföreningar och liknande har övergått från abonnemang blandat till full sortering<br />
via anläggande av miljöhus.<br />
Budgeten för Återvinning och avfalls affärsverksamhet inkluderade ett avkastningskrav på 3,3<br />
mnkr och utfallet blev ytterligare positivt med 0,5 mnkr. Minskade intäkter är att vänta på Kikås<br />
avfallsanläggning i takt med att sluttäckningen av deponin fortskrider och att kapaciteten för<br />
mottagande av jordmassor därmed minskar. Under 2012 noterades en minskning med ca 5 mnkr<br />
i intäkter på Kikås avfallsanläggning jämfört med föregående år, i linje med prognos. Samtidigt<br />
ökar konkurrensen om mottagning av bygg- och rivningsavfall genom att fler aktörer och<br />
avfallsanläggningar etableras på marknaden, vilket också förväntas påverka intäkterna negativt<br />
framgent. Under 2012 reglerades därför priserna på de viktigaste avfallskategorierna för att<br />
bättre stämma överens med marknaden och för att vara fortsatt konkurrenskraftiga. Under året<br />
sluttäcktes ytterligare 44 000 m 2 av Kikåsdeponins totala yta om 310 000 m 2 , mot en kostnad av<br />
11,6 mnkr. Därmed har totalt ca 223 500 m 2 av den avslutade deponin hittills sluttäckts och återställts.<br />
Den totala kostnaden för återställningen enligt 2012 års prisnivå bedöms till ca 167 mnkr,<br />
varav ca 68 mnkr är kvar att upparbeta.<br />
8
<strong>Mölndal</strong>s stad Verksamhetsberättelse 2012 Gatunämnden<br />
Måluppfyllelse och viktiga händelser<br />
Verksamhetsområdet Gator och trafik<br />
Gatunämnden är uppdelad i fem verksamhetsområden. Det övergripande målet för Gator och<br />
trafik är att vägarna för kommunens samtliga trafikanter ska vara tillfredsställande och med en<br />
trafikmiljö som är så säker att ingen skadas eller omkommer. Även miljökrav och kostnadseffektivitet<br />
tas hänsyn till när standarden för vägarna sätts.<br />
Beläggningsarbete.<br />
Måluppfyllelse 2012<br />
Uppföljning av mål fastställt av fullmäktige<br />
Standarden på gator och vägar ska förbättras.<br />
Kvalitetsindikator Utfall 2011 Budget 2012 Utfall 2012<br />
SCB:s Medborgarundersökning, frågan ”Vad tror<br />
eller tycker du om underhåll och skötsel av gator<br />
och vägar i din kommun?”<br />
<strong>Mölndal</strong> 5,6 >5,6 5,8<br />
GR 5,41 -<br />
1) Snitt elva GR-kommuner som gjort undersökningen 2010–2011<br />
9
<strong>Mölndal</strong>s stad Verksamhetsberättelse 2012 Gatunämnden<br />
Kostnadsindikator Utfall 2011 Budget 2012 Utfall 2012<br />
Årskostnad per m 2 kommunal körbaneyta, kr<br />
<strong>Mölndal</strong> 40,3
<strong>Mölndal</strong>s stad Verksamhetsberättelse 2012 Gatunämnden<br />
Viktiga händelser<br />
Den nya avdelningen Stadsmiljö har inneburit att all offentlig städning i staden har kunnat samordnas.<br />
Ett nytt broprogram har tagits fram, som visar att det behövs ca 5,0 mnkr/år för att behålla<br />
standarden på broarna. Broarnas totala värde är ca 1 miljard kronor. Flöjelbergsbron har fått ny<br />
isolering, beläggning, broräcken m m under året.<br />
Klottersanering har varit prioriterat under året. Gångtunneln vid Lindome station har fått en<br />
uppfräschning genom att klottret sanerats och ersatts med ”konstmålning” och bättre belysning.<br />
Gatubelysning står för en stor del av avdelningens kostnad. Energikostnaden ligger runt 4,5<br />
mnkr och arbete med att byta ut kvicksilverarmaturen m.m. pågår. Även gamla trästolpar byts<br />
ut. Dessa är även en säkerhetsrisk i trafiken. I <strong>Mölndal</strong> Kvarnby har samtliga armaturer bytts ut<br />
både för att sänka energikostnaden och ge miljön ett ansiktslyft.<br />
Under året har 34 000 m 2 (väglängd 4000 m) gata fått ny asfaltbeläggning. Detta är 1,75% av<br />
kommunens vägnät. Gång- och cykelnätet har fått 2029 m 2 (längd 717 m) ny beläggning.<br />
Framåtblick<br />
Våra signaler och belysningar har ett stort behov av reinvestering och modernisering. Slitaget på<br />
gatorna är stort. Beläggningsbehovet är betydligt större än resurserna. Det är också ökade krav<br />
på drift och underhåll av gång- och cykelvägar.<br />
Staden har ett 70-tal större och mindre broar. Broarna är oerhört viktiga för infrastrukturen.<br />
Det totala värdet bedöms till ca 1 000 mnkr. Enligt brounderhållsplanen ligger det årliga löpande<br />
underhållsbehovet på ca 5 mnkr. Tillkommande områden innebär också att driftskostnaderna för<br />
allmänplatsmarken ökar. En samordnad organisation för drift och underhåll av allmän plats leder<br />
till att vi får en bättre helhetssyn och en trevligare, mer välskött stad.<br />
11
<strong>Mölndal</strong>s stad Verksamhetsberättelse 2012 Gatunämnden<br />
Verksamhetsområde Park och natur<br />
Verksamhetens övergripande mål är att se till att utemiljöerna i<br />
<strong>Mölndal</strong> är gröna, vackra, rena och trygga. Alla invånare ska ha tillgång<br />
till en tilltalande och användbar utemiljö, där hänsyn tagits<br />
till den biologiska mångfalden och till stadens kulturhistoria.<br />
<strong>Mölndal</strong>s bro.<br />
Måluppfyllelse 2012<br />
Uppföljning av mål fastställda av gatunämnden<br />
Rusta upp motions- och ridspår i Bunketorp efter skador från skogsavverkning.<br />
Fortsätta att fokusera på skötseln av bäckar och åar.<br />
Samarbeta med <strong>Mölndal</strong>s museum kring årets blomsterprogram med tema ”åldrandet”.<br />
Anlägga en ny hundrastplats.<br />
Anpassa ytterligare en lekplats för funktionshindrade samt upprusta de två övriga lekplatserna.<br />
Påbörja upprustning av 2011 års inventering gällande ”parkpärlor och problemytor”.<br />
Sätta upp informationstavlor på bad- och lekplatser.<br />
Inventera stadens träd vad gäller säkerhet.<br />
12
<strong>Mölndal</strong>s stad Verksamhetsberättelse 2012 Gatunämnden<br />
Viktiga händelser<br />
Städkampanjen PelleKan genomfördes 2012 för elfte året i rad. PelleKan har besökt drygt 3 300<br />
barn och pratat om nedskräpning. Kampanjen avslutades den 5 juni som vanligt med en stor<br />
familjefest i stadshusparken. Ungefär 5 000 personer kom och upplevde kvällen med kända artister<br />
som Arvingarna och Ulric Munther. Festen har också blivit en miljögala där många aktörer<br />
vill vara med.<br />
Årets blomsterarrangemang har varit åldrandet som även varit temat för <strong>Mölndal</strong>s museums<br />
utställning. I samarbete med museet togs tre olika färgkombinationer upp.<br />
Med tanke på att det har regnat så mycket, har stort fokus lagts på skötsel av vattendragen.<br />
Vasslåtter är en viktig del för att få ett bra vattenflöde. Den genomfördes i Kålleredsbäcken och<br />
Stora ån. Slåtter har även utförts i Sagsjön och Fagaredssjön.<br />
Stadens hundar har uppmärksammats. Många har önskemål om inhägnade rastgårdar. Under<br />
året har en ny rastgård byggts i Krokslätt och några äldre har dränerats.<br />
Säkerheten på våra lekplatser är prioriterad. En protokollförd besiktning utförs varje vår. Lekredskap<br />
byts ut och lekplatser förbättras. Exempel på detta är lekplatserna Södermalm, Solängen,<br />
Rävekärr och Sjöstigen. Alla lekplatser har nu en skylt om säkerhet.<br />
I Änggårdsbergen har arbetet med upprustning av stigar m m fortsatt. Detta har utförts tillsammans<br />
med Botaniska trädgården. Medel fås från en donation som är riktad för detta ändamål.<br />
Tillsammans med <strong>Mölndal</strong>s Centrum bolag och Stadsbyggnadskontoret har mycket arbete<br />
gjorts i <strong>Mölndal</strong>s centrum. Arrangemang, utsmyckning m m har präglat året. Särskilt jularrangemanget<br />
blev mycket uppskattat.<br />
Xx<br />
Framåtblick<br />
Trycket på bra ridspår är stort. Arbete med förnyelse och upprustning fortsätter.<br />
Planering för upprustning av stadshusparken pågår. Kanske kan det bli en stadspark?<br />
Nya bostadsområden i östra <strong>Mölndal</strong> gör att trycket på båtplatser är stort i Stensjön och i<br />
Rådasjön. En inventering av båtar i området kommer att ske under våren 2013.<br />
13
<strong>Mölndal</strong>s stad Verksamhetsberättelse 2012 Gatunämnden<br />
Verksamhetsområde Hållbart resande<br />
Verksamhetens övergripande mål är att arbeta för ett hållbart resande.<br />
Detta ska åstadkommas genom att skapa en väl fungerande infrastruktur<br />
för kollektivtrafiken för att möjliggöra ett konkurrenskraftigt trafikutbud,<br />
samt genom god infrastruktur och service för gående och cyklister. Men<br />
det krävs även att gatukontoret arbetar aktivt för att påverka medborgarnas<br />
färdmedelsval genom kampanjer, kommunikation och rådgivning –<br />
så kallad Mobility Management.<br />
Spårvagnslinje 2 förlängs till <strong>Mölndal</strong>s centrum.<br />
Måluppfyllelse 2012<br />
Uppföljning av mål fastställda av gatunämnden<br />
Resandet med kollektivtrafiken ska öka med 3%.<br />
Det har visat sig att det är mycket svårt att följa upp resandet med kollektivtrafiken. Sedan<br />
Västtrafik i slutet av 2011 införde så kallad ”öppen visering” (resenärer med månadskort<br />
behöver inte kliva på i framdörren och visera sitt kort) på alla stadsbussar i Göteborg,<br />
har resenärer successivt minskat sitt stämplande av korten. Samma beteende har spridits<br />
även till resenärer på linjer mellan <strong>Mölndal</strong> och Göteborg. Det är egentligen inte tillåtet,<br />
men förarna har en omöjlig uppgift att uppmana resenärer att stämpla eftersom de inte ser<br />
skillnad på bussar inom Göteborg och de som går till <strong>Mölndal</strong>. På Göteborgsbussarna görs<br />
regelbundna mätningar av stämplandet och statistiken justeras därefter. Men detta görs inte<br />
på <strong>Mölndal</strong>slinjer, vilket får till följd att resandestatistiken inte går att lita på vad gäller<br />
busslinjer i <strong>Mölndal</strong>. På spårvagnarna justeras statistiken successivt för ändrat stämplingsbeteende.<br />
Men tillkomsten av linje 2 till <strong>Mölndal</strong> 2011 gör att jämförelser mellan 2011 och<br />
2012 är omöjliga att göra, eftersom statistiken baseras på hela linjens sträckning och en<br />
stor del av den ligger utanför <strong>Mölndal</strong>.<br />
14
<strong>Mölndal</strong>s stad Verksamhetsberättelse 2012 Gatunämnden<br />
forts Uppföljning av mål fastställda av gatunämnden<br />
Tre hållplatser med fler än 100 påstigande ska anpassas för funktionshindrade.<br />
Astra Zeneca, Dalgångsgatan och Eklanda torg anpassades. Dessutom anpassades<br />
en hållplats med färre än 100 resande, Tallkottegatan, inom ramen för Västsvenska<br />
paketet.<br />
Ett ärende om riksfärdtjänst ska ta högst två veckor att handlägga och ett om färdtjänst<br />
högst fyra veckor.<br />
Målet har uppnåtts.<br />
Antalet resor med cykel ska öka med 6,5% på utvalda mätpunkter.<br />
Sedan mitten av 2011 finns fasta räknare på de tre största cykelstråken, genom Eklanda,<br />
i Toltorpsdalen och på Göteborgsvägen. Jämförbara siffror för hela året kan<br />
tas fram först till nästa år, då vi har två ”fulla” år räknat. Perioden juni–december<br />
finns siffror för både 2011 och 2012 och då kan man se en ökning på 9% under 2012.<br />
Utöver de fasta räkningarna görs även räkningar en vecka per år på nio platser. Här<br />
syns en mycket kraftig ökning på 30% jämfört med 2011.<br />
Såväl de fasta räknarna som de veckovisa styrs dock till relativt stor del av antalet cyklister<br />
på Göteborgsvägen som är det största cykelstråket. Eftersom Göteborgsvägen var<br />
under ombyggnad från 2010 fram till oktober 2011 har cyklandet där sannolikt varit lägre<br />
än normalt. Den stora ökningen under 2012 kan därmed inte anses säkerställd.<br />
Antalet resor som färdtjänstberättigade gör på flexlinjen ska vara minst 11 000.<br />
Detta antal uppgick till ca 8 500 resor. Statistiken från november och december, då ett<br />
relativt stort antal LSS-resor började föras över från färdtjänst till flex, tyder dock på att<br />
målet kan nås under 2013.<br />
Deltagandet i cykelkampanjerna På egna ben, Nationell utmaning och Cykelutmaningen<br />
ska öka jämfört med 2011.<br />
Cykelutmaningen: –100 deltagare<br />
På egna ben: +92 elever (2012: 324, 2011: 232)<br />
Andelen cyklister som tycker <strong>Mölndal</strong> är en bra cykelstad ska öka från 47%<br />
(2010) till 52%.<br />
I den medborgarundersökning om cykling som genomfördes hösten 2012 har andelen<br />
nöjda eller mycket nöjda med <strong>Mölndal</strong> som cykelstad sjunkit från 47% till<br />
39%. En viss del av det negativa resultatet kan eventuellt förklaras med att förväntningarna<br />
har ökat i samband med projektet Nordiska cykelstäder som fick mycket uppmärksamhet<br />
medialt, och att man sedan inte upplever att det hänt tillräckligt mycket positiva<br />
förändringar.<br />
15
<strong>Mölndal</strong>s stad Verksamhetsberättelse 2012 Gatunämnden<br />
Viktiga händelser<br />
Ny huvudman för kollektivtrafiken<br />
Den 1 januari 2012 genomfördes en skatteväxling och ansvaret för kollektivtrafiken togs över<br />
av Västra Götalandsregionen fullt ut. Samrådsformer mellan kommuner och regionen har under<br />
året etablerats i form av delregionala och regionala kollektivtrafikråd för politikerna, samt<br />
samverkansformer mellan Västtrafik och kommunen på tjänstemannanivå. I <strong>Mölndal</strong> har en<br />
ny politisk grupp bildats med ansvar för kollektivtrafikfrågor, ”Referensgrupp Kollektivtrafikråd”<br />
(REKO), med representanter från KS presidium och gatunämndens arbetsutskott.<br />
VP-åtgärder<br />
Genomförandet av beviljade projekt inom Västsvenska paketet påbörjades under året. Ombyggnad<br />
av hållplatsen Tallkottegatan till busstopp gjordes klar. Syftet är att, tillsammans<br />
med redan genomförda framkomlighetsbegränsande åtgärder längs Gunnebogatan och Rådavägen,<br />
minska den smittrafik man förväntar sig ska komma genom östra <strong>Mölndal</strong> på grund av<br />
trängselskatten. Ny hållplats vid Kikås för den nya expressbusslinjen Lila Express blev klar<br />
till tidtabellskiftet i december. Ny bussgata mellan Nedanvägsgatan och Gamla Kungsbackavägen,<br />
med signalprioritet för busstrafik ut mot Gamla Kungsbackavägen påbörjades och färdigställdes<br />
i mars 2013.<br />
Västtrafik har byggt ut pendelparkeringen vid Lindome station med 50 nya bilplatser. Cykelparkeringen<br />
vid Knutpunkt <strong>Mölndal</strong>sbro har utökats med ca 160 platser och vid Lindome station<br />
med ca 60 platser. I Kållered har cykelparkeringarna byggts om med bättre väderskydd<br />
och möjlighet att låsa fast cykeln i parkeringspollare.<br />
Övriga infrastrukturåtgärder för kollektivtrafiken<br />
På Knutpunkt <strong>Mölndal</strong>sbro förbättrades bullerskydden på övre plan, både inne på terminalens<br />
norra sida mot E6 samt längs gång- och cykelvägen på södra sidan av <strong>Mölndal</strong>sbro.<br />
På nedre plan flyttades spårvagnens stopplägen söderut för att skapa kortare gångväg från<br />
knutpunktens övre plan och från Brogatan. Flytten möjliggjorde även en ny passage över spåren<br />
på mitten av spårvagnsläget. Gångavstånden för byten mellan buss och spårvagn har därmed<br />
kortats ned avsevärt.<br />
Hållplatserna Astra Zeneca, Dalgångsgatan och Eklanda torg har handikappanpassats under<br />
året.<br />
Linjeomläggningen 9 december<br />
Inför trängselskattens införande genomförde Västtrafik stora förändringar i kollektivtrafiken<br />
i Göteborgsområdet. Ett nytt expressbussnät och nya stombusslinjer sattes på plats. <strong>Mölndal</strong><br />
fick en ny stombusslinje 25 genom Toltorpsdalen och vidare till Balltorp, via <strong>Mölndal</strong> centrum<br />
och Astra Zeneca, samt en ny Lila Expresslinje mellan <strong>Mölndal</strong> och Mölnlycke. Förändringarna<br />
påverkade stora delar av <strong>Mölndal</strong>s övriga linjenät i och med att trafiken på flera mindre<br />
linjer lades över på den nya stombussen och expressbussen, samt på övriga huvudlinjer.<br />
Det har kommit in synpunkter på delar av förändringarna, bland annat på att resmöjligheterna<br />
mellan Balltorp och Kållered köpstad försämrats. Västtrafik har med sig synpunkterna<br />
och det kan bli aktuellt med vissa förändringar framöver.<br />
Västtrafik beslutade att lägga ner servicelinjerna i östra <strong>Mölndal</strong> samt linje 752 till Gunnebo<br />
slott, vilket resulterade i stort missnöje framför allt bland äldre i östra <strong>Mölndal</strong>. <strong>Mölndal</strong>s stad<br />
beslutade därför att köpa till trafik på servicelinjerna och att justera linjesträckningen så att en<br />
av linjerna även går till Gunnebo slott.<br />
16
<strong>Mölndal</strong>s stad Verksamhetsberättelse 2012 Gatunämnden<br />
Cykel<br />
En gång- och cykelväg har byggts på Gunnebogatan från järnvägsporten vid Lackarebäck till<br />
Enerbacksgatan. Den sista delen upp till befintlig cykelväg vid Brobergsgatan byggs 2013.<br />
Fastigheterna längs gång- och cykelvägen vid Eklanda torg, med entréer direkt ut mot<br />
gång- och cykelvägen, har upplevt situationen otrygg och osäker. Cykelvägen har därför breddats<br />
och delats upp i en bana för cyklister och en för gående närmast fastigheterna.<br />
Längs hela Lantbruksgatan har cykelfält målats.<br />
Belysning av gång- och cykelvägar i Svejserdalen har påbörjats under året och färdigställs<br />
2013.<br />
En medborgarundersökning om cykling genomfördes hösten 2013, och kommer ligga till<br />
grund för cykelbokslut 2012 som tas fram under vintern 2013.<br />
Flexlinjen och färdtjänst<br />
Flexlinjen i <strong>Mölndal</strong> centrum har nu trafikerats i två år. Resandet har successivt ökat och 2012<br />
gjordes ca 15 500 resor jämfört med knappt 13 000 under 2012. En stor ökning i resandet har<br />
skett från november 2012, i samband med att resor till en LSS-verksamhet flyttades över från<br />
färdtjänst till Flexlinjen. När denna förändring får genomslag under hela 2013 förväntas resandet<br />
öka ytterligare.<br />
Resandet med färdtjänst minskade med 5%, från 105 000 resor 2012 till 100 000 resor<br />
2013. Antalet tillstånd ligger på drygt 2 200 och är i det närmaste oförändrat från 2012. Det<br />
är alltså inte färre antal färdtjänstberättigade men man reser mindre med färdtjänsten. Åtminstone<br />
delar av minskningen bör därmed kunna förklaras med ökat resande på flexlinjen.<br />
Kommunikation, kampanjer och rådgivning<br />
Gatukontoret har under 2012 lagt mycket fokus på att informera om hållbart resande under<br />
konceptet Nya Vägvanor, inför trängselskattens införande. I samband med Europeiska trafikantveckan<br />
utmanades alla att ställa bilen och ta sig till jobbet på annat sätt minst en dag. 413<br />
personer deltog. De som deltog minskade sina bilresor med 60%, vilket motsvarar en minskning<br />
med 1,6 ton koldioxid under veckan. En uppskattad cykeldag anordnades i <strong>Mölndal</strong>s<br />
centrum och vid flera tillfällen har vi informerat om Nya vägvanor och Västsvenska paketet i<br />
<strong>Mölndal</strong>, Kållered och Lindome.<br />
<strong>Mölndal</strong>s stad drog under hösten igång satsningen Ny adress Nya Vägvanor som går ut på<br />
att informera nyinflyttade om olika sätt att ta sig till jobbet utan bil. Det genomförs i samverkan<br />
med Göteborgsregionens kommunalförbund GR och elva andra kommuner i Västsverige.<br />
Projektet Välkomstpaket (klimatinvesteringsprogram) avslutades under våren men kommer<br />
att fortsätta i ungefär samma form. Det vänder sig till nya företag i <strong>Mölndal</strong> med information<br />
och råd om hållbart resande till ledningen och de anställda.<br />
Framåtblick<br />
Fortsatt genomförande av åtgärder i Västsvenska paketet<br />
2013 fortsätter genomförandet av Västsvenska paketet med framkomlighetsåtgärder i Fässbergsmotet,<br />
ny cykelbana längs hela Boråsvägen samt sista delen av Rådavägen. Busskörfält<br />
och bussprioritering vid Gamla Kungsbackavägen kommer att göras klara. Projekteringen av<br />
busskörfält på Kvarnbygatan ska påbörjas.<br />
17
<strong>Mölndal</strong>s stad Verksamhetsberättelse 2012 Gatunämnden<br />
Cykel<br />
Fortsatt utbyggnad av cykelvägar längs Gunnebogatan, Boråsvägen, Rådavägen och Flöjelbergsgatan<br />
är planerat under 2013.<br />
Kommunikation, kampanjer och rådgivning<br />
Inom Västsvenska paketet kommer <strong>Mölndal</strong> tillsammans med kranskommunerna; GR och<br />
Västtrafik fortsätta arbetet med Nya vägvanor. I början av året kommer närmre 30 000 hushåll<br />
i regionen, varav 2 200 i <strong>Mölndal</strong>, få råd om hållbart resande per telefon. Arbetet för att öka<br />
cyklingen till arbetet och skolor kommer att stärkas inom EU-projektet Nordiska cykelstäder 2.<br />
18
<strong>Mölndal</strong>s stad Verksamhetsberättelse 2012 Gatunämnden<br />
Verksamhetsområde Vatten och avlopp<br />
Det övergripande målet är att förse hushåll och verksamheter med<br />
dricksvatten av god kvalitet i den mängd de behöver. Ett annat mål är<br />
att ta emot och leda bort avloppsvatten (dag- och spillvatten) på ett<br />
sådant sätt att ingen besväras av det.<br />
Vi arbetar mycket med att hålla nere utläckaget från dricksvattennätet.<br />
Måluppfyllelse 2012<br />
Uppföljning av mål fastställda av gatunämnden<br />
Inläckaget av ovidkommande vatten till Ågatans pumpstation ska minska så<br />
att avloppsflödet blir maximalt 3,9 miljoner m3 .<br />
Det ppmätta årsflödet som pumpats från Ågatans pumpstation blev 3 443 000 m³<br />
under 2012. Syftet med målet är dels att minska mängden som pumpas och därigenom<br />
energiförbrukningen, dels att minska riskerna för att bräddning av orenat avloppsvatten<br />
går ut från anläggningen då ledningsnätets kapacitet inte räcker till. För<br />
att hitta stora inläckage på avloppsvattenledningarna görs för närvarande inventeringar<br />
inom det ledningsnät som slutar i Ågatans pumpstation. I Toltorpsdalen har utredning<br />
av tillskottsvatten gjort med modellering av ledningsnätet och ledningar har filmats för<br />
att studera ledningarnas kvalitet. För dåliga ledningar väntar en omläggning till nya rör<br />
19
<strong>Mölndal</strong>s stad Verksamhetsberättelse 2012 Gatunämnden<br />
eller en så kallad relining (nytt skikt som läggs på insidan av röret). Tidigare år har inventeringar<br />
inom Solängsområdet visat att det finns behov av ledningsförnyelse, vilket<br />
nu utförts på Kakellösagatan, Österängsgatan och Idunagatan. Arbeten har därutöver<br />
även skett på bland annat Kämpegatan där separering av spill- och dagvatten samt borttagning<br />
av en brädd har utförts. I etapp 2 av Norra Källåsvägen-Frälseängsvägen har<br />
motsvarande arbeten gjorts, liksom i Eduard Boyes gata, Häradsgatan och Djäknegatan.<br />
Vidare har fastigheter identifierats där regnvatten från tak med mera leds in i spillvattenledningarna.<br />
Där felkopplingar skett, uppmanas fastighetsägare att åtgärda felet. Detta<br />
har under året blivit aktuellt för ett 30-tal fastigheter i framförallt Solängenområdet.<br />
Inom arbetet med att förbättra övervakningen av avloppspumpstationernas funktion<br />
och uppföljningsmöjligheter vid flöden som överskrider pumpkapaciteten, har stationerna<br />
vid Annestorp, Sagered samt Alvered renoverats med nya elskåp och förbättrad<br />
kommunikation.<br />
En ny pumpstation för Ågatan planeras eftersom den nuvarande är i behov av förnyelse<br />
vad gäller såväl byggnadskonstruktion som installationer. Inför projekteringen<br />
ser gatukontoret över hur avloppsledningsnätet ska drivas framöver och vilka flöden<br />
som kommer att passera denna station. Man tittar även på hur systemet ska säkras mot<br />
överbelastning.<br />
Under förra året inträffade inga större översvämningar till följd av underkapacitet i<br />
ledningsnätet. Däremot spolade gatukontoret nästan 80 sträckor på spillvatten- och dagvattennätet<br />
inklusive serviser för att lösa upp stopp eller minska risken för stopp som<br />
kan leda till olägenheter.<br />
Den sålda mängden vatten ska uppgå till minst 80% av producerad mängd.<br />
2012 såldes 3 903 000 m 3 vatten. I vattenverket producerades 4 194 000 m 3 och dessutom<br />
köptes 834 000 m 3 in från Göteborg. Ett mål är att minska läckaget av dricksvatten<br />
i hela anläggningen utöver det vatten som åtgår i behandingsprocessen vid<br />
vattenverket. För 2012 uppnåddes målet om 80%. Under året har sammanlagt 71 läckor<br />
inträffat på ledningsnätet inklusive serviser. Det är ett sjunkande antal sedan några år<br />
tillbaka. Vid tidigare års kyliga vintrar har flera stora läckor uppstått på dåliga ledningar<br />
som nu åtgärdats. I juni inträffade ett brott på en större ledning i Pixbo. Efter ett intensivt<br />
arbete kunde en ny ledning anläggas genom rörtryckning, trots besvärliga markförhållanden.<br />
Under året har 34 abonnenter anslutits till det kommunala nätet så att antalet<br />
anslutna nu är 10 442 stycken. Mer än 1500 meter vattenledning har lagts ny eller för<br />
att förnya ledningsnätet. På Storgatan och Tempelgatan har en ny vattenledning anlagts<br />
inför byggandet av en ny cirkulationsplats på Storgatan. En ny vattenledning har<br />
anlagts för att försörja Eklandaområdet med vatten från <strong>Mölndal</strong>s distributionsnät. En<br />
vattenledning i Eduard Boyes gata har bytts ut så att det nu finns en ny vattenledning<br />
hela vägen till det nya exploateringsområdet Kvarnbyvallen. Några andra områden där<br />
arbeten utförts är Kämpegatan, Eduard Boyes gata, N Källåsvägen, Häradsgatan, Djäknegatan<br />
och i Helenevik.<br />
20
<strong>Mölndal</strong>s stad Verksamhetsberättelse 2012 Gatunämnden<br />
Minst 90% av kunderna ska vara nöjda med dricksvattnet, vatten-försörjningen<br />
och avloppssystemet.<br />
Vid enkätuppföljningen till 1 000 slumpvis utvalda medborgare och kunder svarade<br />
76% att de var nöjda. Resultatet är oförändrat mot 2011 och <strong>Mölndal</strong>s Stad<br />
ligger i nivå med medel för de studerade kommunerna<br />
Självfinansieringsgraden ska vara 100% för vatten och avlopp.<br />
En utredning under 2012 visar att anläggningsavgifterna inte fullt ut täcker de kostnader<br />
som kommunen har i samband med nya anslutningar. Avgiften har därför setts över<br />
och ett förslag om nya avgifter från och med april 2013 ligger hos kommunfullmäktige<br />
för beslut.<br />
Planen för vatten och avlopp i omvandlingsområden (VAIO) görs klar under 2013.<br />
Inom områden med samlad bebyggelse är det motiverat att anlägga nya ledningar och<br />
koppla samman dem med den kommunala VA-anläggningen. Detta förutsatt att kostnaden<br />
blir rimlig och det är lönsamt med tanke på hälsa och miljö. Inom kommunen finns<br />
ett 20-tal områden där detta kan bli aktuellt. I några andra områden kan istället en lokal<br />
lösning vara mer lämplig. Arbetet med att ta fram en plan för vilka områden detta gäller<br />
och hur <strong>Mölndal</strong>s Stad ska prioritera mellan dessa framöver har avstannat under 2012.<br />
Under första halvåret 2013 sker dock en uppdatering och förankring inom de förvaltningar<br />
som berörs. En sammanvägd prioritering av insatser utifrån gemensamma riktlinjer<br />
i VAIO-planen rörande hälsa-, miljö-, planfrågor och VA-kostnader kommer att<br />
göras. Planen kommer att presenteras för gatunämnden, miljö- och hälsoskyddsnämnden<br />
samt planeringsutskottet och fömodligen beslutas av kommunfullmäktige för att få<br />
ett gemensamt ställningstagande.<br />
Staden har påbörjat arbetet med att ta fram en dagvattenpolicy att vara klar 2013.<br />
Öppna vattenytor är en tillgång för mänskligt välbefinnande och gynnar den biologiska<br />
mångfalden, men när de är för stora eller ligger på fel plats kan det bli problem med<br />
översvämningar. I samband med planeringen av nya markexploateringar är det därför<br />
viktigt att tidigt titta på hur dagvattnet ska hanteras. Inom vissa områden behöver man<br />
också kontrollera om dagvattnet kan bli förorenat och i förlängningen påverka nedströms<br />
liggande vattendrag. Detta kan exempelvis gälla trafikdagvatten, särskilt i samband<br />
med olycka eller släckvatten vid brand i olika typer av fastigheter. Det är också<br />
viktigt att de magasin och andra anläggningar som gjorts för att fördröja eller rena ett<br />
dagvatten finns med i planeringsunderlaget för allas kännedom. Av policyn bör därmed<br />
framgå hur <strong>Mölndal</strong> stad på bästa sätt ska bedöma hur ett dagvatten ska hanteras i olika<br />
områden. Arbetet med planen är något försenat och beräknas bli klart under kommande<br />
år. Det är ett samarbetsprojekt mellan gatukontoret, miljö- och hälsoskyddskontoret<br />
samt stadsbyggnadskontoret. Ett förslag till policyn planeras att presenteras för de tre<br />
nämnderna under våren och därefter beslutas av kommunfullmäktige.<br />
Regionalt samarbete<br />
<strong>Mölndal</strong> har sedan 2011 ett avtal gällande samarbete inom Göteborgsregionen. Innehållet<br />
i samarbetet kommer att utvecklas under 2013. Det kan komma att innehålla såväl<br />
strategiska frågor som ett mer konkret VA-anknutet nätverk. Under 2012 har arbetet<br />
fortsatt med att ta fram en regional vattenförsörjningsplan tillsammans med kommunens<br />
aktiva deltagande i arbetsgruppen. Planen planeras bli klar och antas i kommunalförbundet<br />
och de deltagande kommunerna under 2013.<br />
21
<strong>Mölndal</strong>s stad Verksamhetsberättelse 2012 Gatunämnden<br />
Mängden avloppsvatten till GRYAAB ska inte överstiga 7,8 miljoner m 3 .<br />
Under 2012 pumpades 9,9 miljoner m 3 till GRYAABs tunnelsystem från <strong>Mölndal</strong>s<br />
kommun. Detta är oförändrat mot 2011 och långt ifrån målet. På grund av<br />
gamla och otäta ledningar sker det ständigt ett inläckade av tillskottsvatten till<br />
kommunens ledningsnät. Ett ökat underhållsarbete skulle på sikt minska mängden<br />
avloppsvatten till GRYAAB. Inom <strong>Mölndal</strong> är majoriteten av avloppsledningarna<br />
separerade. I några områden där dagvattenledningar saknats såsom på Frälseängsvägen/Norra<br />
Källåsvägen och Eduard Boyes gata har dagvattenledningar och<br />
serviser lagts för att avloppsvattnet ska separeras. En ny dagvattenledning anlades<br />
i Aspvägen (Lindome) 2012 för att förstärka befintliget ledningsnät och minimera<br />
risken för framtida översvämningar. Samtliga åtgärder bidrar till att minska mängden<br />
avloppsvatten till Ryaverket.<br />
Viktiga händelser<br />
För att än mer säkra vattenförsörjningen inom kommunen har vattenverket försetts med ytterligare<br />
en barriär, en UV-ljusanläggning, se bild nedan. Sedan i september genomlyses allt<br />
producerat dricksvatten där bakterier, virus och parasiter dödas. Vidare har Gatukontoret bytt<br />
ut oljeuppvärmning vid vattenverket mot bergvärme som är en miljövänligare och mer ekonomisk<br />
uppvärmningsmetod.<br />
UV-ljusanläggning som genomlyser allt producerat dricksvatten.<br />
Framåtblick<br />
Då och då inkommer klagomål på vattenkvaliteten till Gatukontoret. För 2012 uppgick det till<br />
14 stycken, samtliga handlade om smak- och luktproblem. Klagomålen kan ofta hänföras till<br />
att vattnet blivit stående för lång tid i distributionsnätet. Bland de åtgärder som planeras för<br />
2013 är försök med en ny reningsprocess i vattenverket, en ny kemikalie för kemisk fällning.<br />
Under 2013 ska också en ny ledning läggas i Lindome som kommer att ge en rundmatning i<br />
ett område där omsättningen tidvis varit för låg.<br />
Arbetet med regional vattenförsörjningsplan och uppdatering av den lokala planen pågår.<br />
Den kommer att ge behov av nya ledningar och anläggningar för att säkra dricksvattenförsörjningen<br />
långsiktigt.<br />
22
<strong>Mölndal</strong>s stad Verksamhetsberättelse 2012 Gatunämnden<br />
Verksamhetsområde Återvinning och avfall<br />
Verksamhetens mål är god service, hållbar avfallshantering samt god<br />
säkerhet och arbetsmiljö för hantering av avfall och återvinning i <strong>Mölndal</strong>.<br />
Målen 2012 var satta utifrån att det är slutåret för avfallsplanen,<br />
som gäller perioden 2008–2012. Samtidigt gäller nu avfallsplan A2020<br />
i <strong>Mölndal</strong>.<br />
Under 2012 ville vi förenkla återvinningen för enbostadshus,<br />
radhus och mindre bostadsrättsföreningar.<br />
Måluppfyllelse 2012<br />
Uppföljning av mål fastställda av gatunämnden<br />
Minst 35% av allt hushållsavfall ska återvinnas.<br />
Kvalitetsindikator Utfall 2011 Budget 2012 Utfall 2012<br />
Statistik avseende avfallsåtervinning, %<br />
<strong>Mölndal</strong> 33 >=35 35<br />
Riket 48 50<br />
1) Motsvarar riksdagens miljömål.<br />
23
<strong>Mölndal</strong>s stad Verksamhetsberättelse 2012 Gatunämnden<br />
Kostnadsindikator Utfall 2011 Budget 2012 Utfall 2012<br />
Taxenivå ska behållas på högst samma relativa<br />
nivå vid jämförelse med GR-kommunerna<br />
<strong>Mölndal</strong>, flerbostadshus 80
<strong>Mölndal</strong>s stad Verksamhetsberättelse 2012 Gatunämnden<br />
Under 2012 inleddes ett test med fastighetsnära hämtning av 12 avfallsfraktioner (brännbart<br />
avfall, matavfall; förpackningar av plast, papper, metall och ofärgat och färgat glas; returpapper;<br />
småelektronik, batterier; ljuskällor och farligt avfall) med flerfackskärl och 4-facksbil för<br />
villahushåll. Testet inleddes den 1 mars och gav ett positivt gensvar från de ca 50 hushåll som<br />
deltog under våren. Ett utökat test för ca 650 villahushåll inleddes den 1 oktober för att ge<br />
ytterligare kunskap. Ett införande av systemet med flerfackskärl för villahushåll väntas medföra<br />
en högre servicegrad och kundnöjdhet. Dessutom bedöms återvinningsgraden öka i linje<br />
med kommunfullmäktiges prioriterade mål och målen i den antagna avfallsplanen A2020 för<br />
GR-regionen.<br />
En liten sopbil har köpts in för att trafikera hämtställen där ordinarie sopbil har svårt att<br />
komma fram eller vara trafiksäker. Den lilla sopbilen är i full drift och vi kommer under 2013<br />
att utöka hämtningen av hushållsavfall med denna bil. Den lilla sopbilen har med hjälp av effektivisering<br />
ersatt en stor sopbil. Ett system för att optimera sopbilarnas körrutter har använts<br />
och kommer fortsätta användas under 2013.<br />
Vi har under 2012 bytt ut alla resterande säckabonnemang till kärl.<br />
Återvinning<br />
Ett stort fokus har under 2012 legat på gatukontorets omorganisation. Numera är gatukontorets<br />
samtliga tunga fordon organiserade under Återvinning & avfall, i enheten Återvinning.<br />
Under den senare halvan av 2012 har vi fokuserat på projekt transportledning, där avsikten är<br />
att hitta samordningsvinster och effektivare transporter för gatukontorets tunga fordon. Därmed<br />
förväntas behovet av inhyrning av externa fordon minska. Vi har samlat in fakta, införskaffat<br />
ett transportledningssystem, gjort studiebesök och rekryterat en ny transportledare.<br />
Behandling<br />
Den 1 september utökades öppettiderna på Kikås och Lindome återvinningscentraler (ÅVC),<br />
med framförallt förlängda lördagar samt söndagsöppet på Kikås under sommarhalvåret. I och<br />
med detta har vi i <strong>Mölndal</strong> bland de mest generösa öppettiderna i regionen. Under perioden<br />
augusti till och med oktober mottogs fallfrukt på återvinningscentralerna som ett led i arbetet<br />
med ökad återvinning. Detta gav 4 000 kg extra utöver de drygt 1000 000 kg matavfall som<br />
gick till biogasproduktion och växtnäring (av rötresten). Dessutom tas numera däck, både på<br />
och utan fälg, emot på Kikås återvinningscentral som ett led i ökad tillgänglighet och service<br />
samt utökad materialåtervinning.<br />
Lindome återvinningscentral på Smidesvägen har begränsade ytor för att uppfylla framtidens<br />
behov av mottagning av fler avfallsfraktioner. Under 2013 bör därför man därför utreda<br />
vilka alternativa områden som finns i södra delen av kommunen för en eventuell ny återvinningscentral.<br />
Under 2012 fortsatte sluttäckningen av den avslutade deponien på Kikås. Under året sluttäcktes<br />
totalt 44 000 m 2 .<br />
I enlighet med investeringsplanen har vi under året investerat i en ny vatten- och avloppsledning<br />
till Kikås återvinningscentral och avfallsanläggning, för att säkerställa vatten till sorteringsanläggningen.<br />
Vatten behövs här för att minska dammet som uppstår vid krossning av<br />
grovavfall och flisning av trä.<br />
Framåtblick<br />
Inom återvinning och avfall är den viktigaste frågan ett nytt insamlingssystem för villor. Detta<br />
för att nå de lokala och regionala målen och bidra till en hållbar stad. Det är också högaktuellt<br />
att utveckla återvinningscentralen i Lindome. I övrigt pågår flera projekt för att öka kvaliteten<br />
och servicen till kunderna samt effektivisera verksamheten.<br />
25
<strong>Mölndal</strong>s stad Verksamhetsberättelse 2012 Gatunämnden<br />
Intern kontroll<br />
I oktober 2008 tog kommunfullmäktige<br />
beslut om reglementet<br />
för intern kontroll<br />
och i samband med detta<br />
beslutade kommunstyrelsen<br />
om tillämpningshänvisningar.<br />
I besluten angavs att nämnder<br />
och kommunledningskontoret<br />
skulle upprätta erforderliga<br />
regler och börja tillämpa en<br />
gemensam struktur för arbetet.<br />
Gatukontoret har utöver<br />
reglementet beslutat om att<br />
utöka den interna kontrollen<br />
på förvaltningen. I slutet på<br />
varje år genomförs därför en<br />
granskning somm innebär<br />
att alla förvaltningens inköp<br />
över 25 tkr gås igenom. Dessutom<br />
utfördes under hösten<br />
2012 ett samarbetsprojekt<br />
mellan förvaltningsekonomerna. Syftet var att granska varandras inköp överstigande 100 tkr.<br />
De saker som granskades vid båda tillfällena var om vi hade följt gällande avtal (varit avtalstrogna)<br />
samt om inköpen över direktupphandlingsgränserna hade föregåtts av annonserade<br />
upphandlingar. Förutom att uppmärksamma eventuella brister vid inköpsförfarandet fick vi<br />
en fingervisning om vilka områden volymerna hade ökat på och där det på sikt kunde finnas<br />
behov av att genomföra annonserade upphandlingar. Vid den senaste granskningen upptäcktes<br />
ett antal inköp där gällande upphandlingslagstiftning m m inte hade följts.<br />
Uppföljningen av granskningen görs alltid först tillsammas med gatukontorets ledningsgrupp<br />
och därefter med respektive avdelning på förvaltningen. Diskussioner tas då om hur vi<br />
kan arbeta för att förbättra rutinerna för inköp, t ex hur vi kan planera inköpen bättre, hur vi<br />
kan effektivisera våra processer samt hur vi bättre ska kunna följa upp och kontrollera våra<br />
avtal och beställningar.<br />
Beslut togs om att gatukontoret under 2013 kommer att göra en översyn av avtalsuppföljningen<br />
och internkontrollen på förvaltningen. Målet är att ta fram handlingsplaner för ökad<br />
uppföljning och kontroll samt verktyg för att kunna arbeta systematiskt förebyggande mot<br />
korruption för en rättsäker och affärsetisk offentlig förvaltning. I projektet ingår både att informera<br />
beställare och att ta fram de praktiska verktyg som behövs. Arbetet kommer att ledas<br />
av förvaltningsjuristen och genomföras med hjälp av förvaltningsekonomen respektive ekonomihandläggaren.<br />
En viktig del i detta arbete är att gatukontoret under 2012 började arbeta mycket med att<br />
öka e-handeln på förvaltningen. Genom att lägga in alla våra ramavtal i stadens gemensamma<br />
avtalsdatabas Proceedo kan vi åtminstone för varuramavtal göra våra beställningar direkt via<br />
systemet. På detta sätt kommer priser, leveranstider etc alltid att överensstämma med villkoren<br />
i avtalet. E-handel är därför ett viktigt redskap för såväl arbete med avtalsuppföljning som<br />
för kontroll av inköp.<br />
26
<strong>Mölndal</strong>s stad Verksamhetsberättelse 2012 Gatunämnden<br />
Stadens gemensamma områden<br />
Nämnden som arbetsgivare<br />
Gatukontoret är den femte största förvaltningen i <strong>Mölndal</strong>s stad, sett till antalet anställda.<br />
Det totala antalet tillsvidareanställda uppgår till 167 personer, varav 132 är män och 35<br />
kvinnor. Därutöver tillkommer personer med allmän visstidsanställning.<br />
Personal<br />
Måluppfyllelse 2012<br />
Uppföljning av mål fastställda av gatunämnden<br />
Alla medarbetare skall veta hur de ska bidra för att nå verksamhetsmålen.<br />
Medarbetarenkäten visade att 75% av medarbetarna tydligt vet vilka förväntningar<br />
och krav man hade på sig och 59% ansåg att chefen var bra på att sätta tydliga mål.<br />
Gatukontorets chefer har under året arbetat med att implementera målbilden för<br />
medarbetarskap i sina verksamheter. Ett av syftena med denna var att utveckla styrning,<br />
effektivitet och kvalitet i våra verksamheter och då behövs ett medarbetarskap där medarbetare<br />
i större utsträckning leder sig själva mot uppsatta mål.<br />
Alla medarbetare ska känna att de utvecklas och att deras kompetens tas tillvara.<br />
Alla medarbetare har en handlingsplan baserat på medarbetarsamtalet och vad som krävs<br />
för att nå uppsatta mål. Medarbetarenkäten visade att 94% av de anställda haft mål/medarbetarsamtal<br />
med sin chef och att 58% var nöjda med samtalet. 69% ansåg att deras chef<br />
aktivt stödjer dem i deras utveckling.<br />
Alla medarbetare ska trivas med sina arbetsuppgifter, kollegor och chefer.<br />
Gatukontoret arbetar på olika sätt för att öka trivseln på arbetet. På regelbundna arbetsplatsträffar<br />
och avdelningsträffar har man möjlighet att tillsammans utveckla verksamheten.<br />
Samverkan är ett förhållningssätt som utgår ifrån en tro på att medarbetarna i hög<br />
grad kan bidra till att utveckla stadens service till sina medarborgare och att delaktighet<br />
ökar arbetstrivseln. Medarbetarenkäten visade att 72% var nöjda med sitt arbete och sin<br />
arbetssituation.<br />
Arbetssituationen ska anpassas till varje persons kapacitet och förutsättningar.<br />
Gatukontoret använder sig av den centrala rehabiliteringsrutin som finns, där Human<br />
Resource-konsulten samordnar insatserna och chefen ansvarar för själva processen.<br />
I dialog med den sjukskrivne och företagshälsovården upprättas ett individuellt program<br />
med anpassade arbetsuppgifter. Andelen långtidssjuka med frånvaro över 59 dagar<br />
ökade med drygt 9% jämfört med förra året. Detta beror till bl a på att flera som återgår<br />
i arbete fortfarande är deltidssjukskrivna. Andelen långtidsfriska, d v s de som inte haft<br />
någon sjukdag under året, minskade med någon procent jämfört med föregående år.<br />
Alla medarbetare som vill ska få möjlighet att arbeta till normal pensionsålder.<br />
Gatukontoret arbetar framgångsrikt med arbetsanpassning och arbetsrotation för att undvika<br />
förslitningsskador. Detta gör det möjligt för äldre medarbetare att arbeta fram till<br />
pensionen. Gatukontoret har även arbetat framgångsrikt med att förebygga arbetsskador<br />
bland annat i projektform med träning på arbetstid. Detta har givit resultat då arbetsskadorna<br />
mer än halverats.<br />
27
<strong>Mölndal</strong>s stad Verksamhetsberättelse 2012 Gatunämnden<br />
Viktiga händelser<br />
Ny organisation<br />
I februari fick gatukontoret en ny organisationsstruktur. Syftet var att öka det gemensamma<br />
ansvaret, helhetstänkandet samt sätta medborgarna i ännu större fokus. Målet var att tillvarata<br />
samordnings- och synergieffekter genom bland annat en gemensam kundservice samt samordning<br />
av administrativa processer. Under hösten genomfördes en uppföljning med syfte att bistå<br />
förändringsprocessen genom en att identifiera styrkor och svagheter i den nya organisationen.<br />
Tre områden framstod som kritiska att hantera; lastbilarna, kundservice och de administrativa/<br />
ekonomiska rutinerna.<br />
Lokalförändringar på Skedebro<br />
Under våren skedde en omdisponering av kontorslokalerna på Skedebro. Syftet med förslaget<br />
var att disponera lokalerna på ett optimalt sätt med begränsade ombyggnadsåtgärder samt att<br />
respektive avdelning fick en mer samlad placering med en minimering av transportsträckor.<br />
Receptionen/ kundtjänst fick en ny strategisk placering.<br />
Framåtblick<br />
Rätt person på rätt plats<br />
Inom en treårsperiod kommer ca 13–14% av gatukontorets anställda att gå i pension. För att<br />
säkra en god kompetensöverföring behöver man återbesätta tjänster i god tid. Det råder brist på<br />
teknisk kompetens på arbetsmarknaden idag och gatukontoret har haft svårt att rekrytera personal<br />
inom vissa områden. Dessutom är det en utmaning att konkurrera med den privata sektorn.<br />
Kommunen behöver arbeta mer aktivt med employer branding både internt som externt för att<br />
säkerställa att rätt kompetens finns i organisationen.<br />
Gatukontoret är den förvaltning i <strong>Mölndal</strong>s stad som satsar mest pengar på friskvård per anställd.<br />
28
<strong>Mölndal</strong>s stad Verksamhetsberättelse 2012 Gatunämnden<br />
Jämställdhet och mångfald<br />
Gatukontorets vision för jämställdhet och mångfald är en arbetsplats<br />
där allas kunskap och erfarenhet tas tillvara.<br />
Flexibel arbetstid för alla<br />
Som en del i arbetet för att uppnå en jämställd arbetsplats infördes flexibel arbetstid i för alla<br />
medarbetare med 40 timmars vecka under 2012. Syftet är att skapa större flexibilitet i organisationen<br />
och för den enskilde. Det innebär att ett större ansvar läggs på den enskilde att planera<br />
sin arbetstid. Möjlighet till flextid innebär att utifrån uppdraget så kan anpassningar ske<br />
så att arbetet kan utföras ännu mer effektivt och under större frihet samt att arbetet bättre kan<br />
anpassas till individens behov. För många innebär det inte så stor förändring, möjligheten till<br />
flexibilitet beror på den aktuella arbetsuppgiften och arbetslagets gemensamma planering.<br />
Mångfald berikar<br />
Gatukontoret utgår från att mångfald berikar en arbetsplats och målet är att personalsammansättningen<br />
skall spegla den demografiska fördelningen i <strong>Mölndal</strong>s stad.<br />
Vi kommer att arbeta aktivt vid rekryteringar för att bland annat öka andelen kvinnor i<br />
mansdominerade yrken.<br />
Måluppfyllelse 2012<br />
Uppföljning av mål fastställda av gatunämnden<br />
Alla anställda behandlas lika på arbetsplatsen.<br />
På förvaltningen arbetar vi för att motverka attityder, fördomar och språkbruk som<br />
kan uppfattas som diskriminerande eller förtryckande. Enligt medarbetarenkäten<br />
anser 78% att kvinnor och män behandlas på ett jämställt sätt. 72%<br />
tycker att alla medarbetare behandlas lika oavsett ålder och 86% anser att man<br />
behandlas lika oavsett om man har svensk eller utländsk bakgrund.<br />
Förvärvsarbete ska kunna förenas med föräldraansvar.<br />
Män och kvinnor uppmuntras i lika hög grad att ta ut föräldraledighet och cheferna är ansvariga<br />
för att se till att önskemål om ledighet och arbetstidsförläggning över året i möjligaste<br />
mån tillgodoses. Även möjlighet till distansarbete erbjuds, när arbetsuppgifterna så<br />
tillåter. Vi arbetar aktivt för att föräldralediga ska ha möjlighet till samma löneutveckling<br />
som övriga medarbetare.<br />
Arbetsförhållandena ska passa både kvinnor och män.<br />
Förvaltningen verkar för att arbetsplatser, arbetsorganisation, arbetsmetoder och arbetsförhållanden<br />
skall vara lämpliga för både kvinnor och män. I det årliga medarbetarsamtalet<br />
gås såväl fysiska som psykosociala arbetsförhållanden igenom med varje medarbetare.<br />
Kvinnor och män ska ha lika lön för likvärdigt arbete.<br />
Statistiken visar att kvinnornas medellön ligger högre än männens totalt sett. Detta beror<br />
främst på att arbetsuppgifterna skiljer sig åt och att männen är överrepresenterade bland<br />
dem som har lägst lön, vilket följaktligen drar ned männens medellön.<br />
Anpassa anställningsvillkoren utifrån de anställdas önskemål.<br />
Arbetstider, semesterledigheter och andra ledigheter anpassas när det är möjligt till medarbetarens<br />
egna önskemål för att göra det möjligt att vara ledig vid andra religiösa högtider<br />
än de traditionellt svenska.<br />
29
<strong>Mölndal</strong>s stad Verksamhetsberättelse 2012 Gatunämnden<br />
Kön<br />
Alla sökande till nya tjänster behandlas lika vid rekrytering.<br />
Vid urval bedöms de sökande endast utifrån sina kunskaper och meriter och vid liknande<br />
meriter är uppmaningen att det underrepresenterade könet väljs. Majoriteten<br />
av alla anställda på gatukontoret är svenska män. Endast 15% av 160<br />
medarbetare har utländsk bakgrund, vilket är en minskning från förra året. Andelen kvinnor<br />
i ledningsgruppen har ökat från föregående år. 5 av 8 är kvinnor.<br />
Ingen medarbetare ska på sin arbetsplats utsättas för trakasserier, sexuella trakasserier<br />
eller repressalier på grund av kön.<br />
Personalen är delaktig i att förebygga och rapportera trakasserier enligt stadens åtgärdsplan.<br />
Förvaltningen gör löpande översyn vid arbetsmiljöronder, arbetsmiljörevisioner<br />
samt går igenom policy samt rutin för hantering av trakasserier på APT. Den enskilde<br />
medarbetarens psykosociala arbetsförhållande gås igenom vid det årliga medarbetarsamtalet.<br />
Bemötande<br />
Se sidan 44.<br />
Invånare Medarbetare på<br />
i <strong>Mölndal</strong> på gatukontoret<br />
Män 30 000 (49,2%) 132 (79%)<br />
Kvinnor 31 000 (50,2%) 35 (21%)<br />
Totalt 61 000 (100%) 167 (100%)<br />
Utländsk bakgrund<br />
Invånare Medarbetare på<br />
i <strong>Mölndal</strong> gatukontoret<br />
Svensk bakgrund 53 000 (87,0%) 136 (85,0%)<br />
Utländsk bakgrund* 8 000 (13,0%) 24 (15,0%)<br />
Totalt 61 000 (100%) 160 (100%)<br />
* Utrikes födda eller födda i Sverige men<br />
båda föräldrarna födda utomlands<br />
Gatukontorets vision för jämställdhet och<br />
mångfald är en arbetsplats där allas kunskap<br />
och erfarenhet tas tillvara. (Personerna<br />
på bilden har inget med artikeln att<br />
göra.)<br />
30
<strong>Mölndal</strong>s stad Verksamhetsberättelse 2012 Gatunämnden<br />
Miljö<br />
<strong>Mölndal</strong>s stad har tagit fram lokala miljömål som sträcker sig fram till 2015.<br />
Kommunens övergripande mål<br />
som berör gatukontoret<br />
1. Begränsad klimatpåverkan<br />
Till år 2015 ska utsläppen av koldioxid<br />
ha minskat med 30 % jämfört med 1990.<br />
Utsläppen ska vara högst 200 000 ton.<br />
2. Frisk luft<br />
Till år 2015 – ska de boende i <strong>Mölndal</strong><br />
ha minskat sin genomsnittliga exponering<br />
för partiklar, mätt som halt i utomhusluften<br />
vid sina respektive bostäder, jämfört<br />
med ett årsmedelvärde för perioden<br />
2001–2005.<br />
– ska de boende i <strong>Mölndal</strong> ha minskat sin<br />
genomsnittliga exponering för kvävedioxider,<br />
mätt som halt i utomhusluften vid<br />
sina respektive bostäder, jämfört med ett<br />
årsmedelvärde för perioden 2001–2005.<br />
3. Bara naturlig försurning<br />
Till år 2015 ska högst 15 % av antalet<br />
sjöar och högst 20 % av sträckan rinnande<br />
vatten vara drabbade av försurning som<br />
orsakas av människan.<br />
Åtgärd/Förbättring 2012<br />
Åtgärderna finns under 13.2 God bebyggd<br />
miljö – Hållbar infrastruktur<br />
1. Genomföra mätningar av andelen<br />
dubbdäck genom att t ex räkna på P-platser.<br />
Utreda möjligheten att införa förbud<br />
mot dubbdäck i vissa delar av kommunen.<br />
2. Sand och flisupptagning ska vara miljöanpassad<br />
och vara avslutad den sista april<br />
för att minska damm och partiklar.<br />
Åtgärderna finns under 13.2 God bebyggd<br />
miljö – Hållbar infrastruktur<br />
Kalkningsåtgärder sker varje år enligt<br />
Göteborgsregionens kontrollprogram.<br />
Lägesrapport<br />
Ej genomfört.<br />
Genomfört enligt<br />
plan.<br />
Genomfört enligt<br />
plan.<br />
31
<strong>Mölndal</strong>s stad Verksamhetsberättelse 2012 Gatunämnden<br />
Kommunens övergripande mål<br />
som berör gatukontoret<br />
7. Ingen övergödning<br />
Till år 2015 ska samtliga 1 200 enskilda<br />
avlopp i <strong>Mölndal</strong> ha inventerats och vid<br />
behov åtgärdats. Avlopp inom vattenskyddsområden<br />
och särskilt belastade<br />
områden är prioriterade.<br />
– ligger fosforhalten under 20 mikrogram/<br />
liter och kvävehalten under 400 mikrogram/liter<br />
i <strong>Mölndal</strong>sån nedströms kommungränsen.<br />
– ligger fosforhalten under 20 mikrogram/liter<br />
och kvävehalten under 400<br />
mikrogram/liter i Lindomeån nedströms<br />
Lindome.<br />
– ligger fosfor- och kvävehalterna i <strong>Mölndal</strong>s<br />
övriga sjöar och vattendrag på en<br />
nivå som innebär god kvalitet enligt EU:s<br />
ramdirektiv och svenska bedömningsgrunder.<br />
8. Levande sjöar och vattendrag<br />
Till år 2015 är allt ytvatten i <strong>Mölndal</strong> av<br />
god status enligt EU:s ramdirektiv för<br />
vatten.<br />
– ska kända vandringshinder för fisk i<br />
Lindomeåns biflöden undanröjas.<br />
– har en ny vattenförsörjningsplan upprättats.<br />
– har en vattenplan arbetats fram.<br />
– har Sagsjön restaurerats.<br />
Åtgärd/Förbättring 2012<br />
Berörda: MHK, GK<br />
1. Kontrollera graden av övergödning i<br />
kommunens sjöar och vattendrag.<br />
2. Verka för miljövänlig hantering av dagvatten<br />
genom beslut och genomförande av<br />
en ny dagvattenpolicy.<br />
3. Påbörja anslutning av enskilda avlopp<br />
till avloppsnätet. Uppdatering av förslag<br />
till VA-sanering.<br />
GK: Fiskevård<br />
Genomföra åtgärder antagna i Vattenförsörjningsplanen.<br />
Vassröjning i bäckar två gånger per år för<br />
bättre vattenföring.<br />
Lägesrapport<br />
1. Ej genomfört<br />
2. Arbetar enligt<br />
princip och ny dagvattenpolicy<br />
håller<br />
på att tas fram.<br />
3. Anslutningar<br />
i Helenevik och<br />
Svartmossevägen är<br />
påbörjade, samt löpande<br />
anslutningar.<br />
Åtgärder på vattenverket<br />
är genomförda.<br />
Planen håller<br />
på att uppdateras<br />
för att kartlägga<br />
framtida behov och<br />
ta fram en strategi.<br />
Genomfört enligt<br />
plan<br />
32
<strong>Mölndal</strong>s stad Verksamhetsberättelse 2012 Gatunämnden<br />
Kommunens övergripande mål<br />
som berör gatukontoret<br />
9. Grundvatten av god kvalitet<br />
Principer/ I <strong>Mölndal</strong><br />
– försämras inte grundvattenkvaliteten<br />
nämnvärt på grund av markanvändning,<br />
uttag av naturmaterial eller tillförsel av<br />
föroreningar, t. ex.bekämpningsmedel.<br />
– sker lokalt omhändertagande av dagvatten<br />
vid nyanläggningar och ombyggnationer<br />
och på ett sätt som inte förorenar<br />
yt- och grundvatten.<br />
– vid planering och exploatering säkerställs<br />
att grundvattentillgångarna vid Stretered,<br />
Sinntorp och Lindomeåns dalgång<br />
inte påverkas.<br />
Till år 2015 har en inventering av alla<br />
större potentiella grundvattentäkter genomförts<br />
och frågan om skyddsområde<br />
för dessa prövats.<br />
– prövas förutsättningarna att på sikt ta<br />
Sinntorps grundvattentäkt i bruk igen.<br />
– är allt grundvatten i <strong>Mölndal</strong> av god status<br />
i förhållande till de naturliga förutsättningarna<br />
i enlighet med EU:s ramdirektiv<br />
för vatten.<br />
13. God bebyggd miljö<br />
13.2 Hållbar infrastruktur<br />
Till år 2015 utgör gruppen flexibilister<br />
minst 50 % och GCK: arna 25 % av resenärerna<br />
till <strong>Mölndal</strong>s arbetsplatser.<br />
– ska andelen resor som sker med kollektivtrafik<br />
vara minst 20 % och med gång<br />
eller cykel minst 25 %.<br />
– ska <strong>Mölndal</strong> ha minst 3 000 miljöfordon<br />
enligt Vägverkets definition.<br />
– är körsträckan med bil max 550 mil per<br />
invånare och år i <strong>Mölndal</strong>.<br />
Åtgärd/Förbättring 2012<br />
GK: Inventering<br />
Berörda: MHK, GK, SBK<br />
Sinntorps grundvattentäck tas i bruk igen.<br />
Minska bräddningen i bäckar och åar.<br />
Genomföra inventering på spillvattennätet<br />
och utföra åtgärder för att få bort tillskottsvattnet.<br />
(Även pumptider kortas).<br />
GK: Trafikplanering, kollektivtrafikplanering,<br />
mobilitetsrådgivning<br />
Berörda: KLK, MHK, GK<br />
Kollektivtrafikplanering:<br />
1. Gatukontoret ska i samarbete med<br />
Västtrafik göra en linjeöversyn av kollektivtrafiken<br />
inför införandet av trängselskatt<br />
2013 med utgångspunkt i målbilden<br />
i K2020.<br />
2. Fortsätta utbyggnaden av realtidsinformation<br />
på hållplatserna.<br />
3. Genomföra signalprioritering för bussar<br />
vid några punkter.<br />
Lägesrapport<br />
Utredning pågår inom<br />
Vattenförsörjningsplanen.<br />
Löpande arbete.<br />
Utredning i bl a Tolltorpsdalen<br />
pågår.<br />
Kollektivtrafikplanering:<br />
1. Översyn är gjord och<br />
förändringar genomförda<br />
inför trängselskatten<br />
2013.<br />
2. 36 hållplatser har realtidsinfo.<br />
3. Korsningen Jolengatan/Bäckstensgatan<br />
har<br />
fått signalprioritet<br />
för kollektivtrafik<br />
33
<strong>Mölndal</strong>s stad Verksamhetsberättelse 2012 Gatunämnden<br />
Kommunens övergripande<br />
mål som berör gatukontoret<br />
Åtgärd/Förbättring 2012<br />
Cykelplanering:<br />
4. Fortsätta genomförandet av de<br />
åtgärder som prioriterats i cykelhandlingsplanen.<br />
5. Fortsatt utbyggnad av gång- och<br />
cykelvägar enligt beslut i cykelhandlingsplanen.<br />
6. Genomföra en medborgarundersökning<br />
om cykling och nöjdhet.<br />
7. Fortsätta arbeta med cykelombud<br />
som har i uppgift att regelbundet<br />
rapportera tillbaka till gatukontoret.<br />
Mobility Management:<br />
8. Utveckla arbetet med Mobility<br />
Management i samhällsplanering<br />
tillsammans med stadsbyggnadskontoret.<br />
9. Fortsätta att aktivt delta i RAMnätverket<br />
(Resvanor till och från<br />
arbetet i <strong>Mölndal</strong>) med ett tiotal<br />
företag och kommunen.<br />
10. Bidra till att Cykelutmaningen<br />
genomförs i kommunen och att antalet<br />
deltagare ökar.<br />
11. Anordna en satsning i samband<br />
med den europeiska trafikantveckan<br />
i september.<br />
12. Avsluta Klimp-projektet ”Välkomstpaket<br />
för nya företag”. Inom<br />
projektet ges rådgivning om hållbart<br />
resande till ledningen och de<br />
anställda på företagen.<br />
13. Fortsätta att ge rådgivning till<br />
ledning och anställda via företagsbesök<br />
och brevutskick på nya och<br />
nyinflyttade företag i <strong>Mölndal</strong>.<br />
14. Slutrapportera EU-projektet<br />
MMOVE som syftar till att effektivisera<br />
mobilitetsarbetet genom<br />
att gemensamt ta fram ett verktyg<br />
för beslutsfattare och tjänstemän.<br />
Sprida resultatet av MMOVE.<br />
15. Sprida resultatet av EU-projektet<br />
Nordiska cykelstäder.<br />
16. Inom ramen för Västsvenska<br />
paketet genomföra rådgivning,<br />
marknadsföring och dialog med<br />
medborgare, företag och skolor för<br />
att förstärka infrastruktursatsningar<br />
med syfte att öka andelen cykel-,<br />
gång- och kollektivtrafikresor.<br />
Lägesrapport<br />
Cykelplanering:<br />
4. Vinterväghållning uppgraderad.<br />
Utöver huvudcykelnätet har ett särskilt<br />
prioriterat nät tagits fram.<br />
Separering gång- och cykel vid Eklanda<br />
torg.<br />
Cykelparkering utökad vid stationerna<br />
i staden.<br />
Trafiksignaler inventerade och vissa<br />
åtgärder genomförda för ökad framkomlighet<br />
för cykel.<br />
TS-åtgärder vid Valåsskolan så att<br />
transporter till skolan inte behöver<br />
använda gång- och cykelväg.<br />
Upprustning av GC-tunnel Lindome<br />
stn, genom graffittikonstverk<br />
och förbättrad belysning.<br />
5. Gunnebogatan etapp II utbyggd.<br />
Cykelfält på Lantbruksgatan.<br />
6. Medborgarundersökning genomförd<br />
med 358 svarande.<br />
7. Har ej genomförts aktivt.<br />
Mobility Management:<br />
8. Workshop i planeringssimulering<br />
genomfört i september.<br />
9. Deltagit på alla nätverksmöten.<br />
10. Antalet deltagare sjönk till 350<br />
deltagare (445 år 2011).<br />
11. I samband med Europeiska<br />
trafikantveckan utmanades alla<br />
att ställa bilen och ta sig till jobbet<br />
på annat sätt minst en dag. 413<br />
personer deltog. De minskade sina<br />
bilresor med 60%. Det motsvarar<br />
en minskning av 1,6 ton koldioxid<br />
under veckan. Information på<br />
stan om Nya vägvanor har gjorts i<br />
<strong>Mölndal</strong>s centrum 14/9 och 21/9 då<br />
deltog även Västtrafik. I Kållered<br />
och Lindome den 14/9.<br />
12. Projektet är avslutat och rapporterat.<br />
Resultatet på det uppföljande företaget<br />
visade att andelen som bilpendlar<br />
till arbetet minskade med 10%.<br />
13. Information till nya företag har<br />
fortsatt, dock har inga större företag<br />
varit aktuella för rådgivning.<br />
14. Projektet är avslutat och godkänt.<br />
Presentation har gjorts av bl a<br />
den verktygslåda som projektet<br />
resulterade i.<br />
34
<strong>Mölndal</strong>s stad Verksamhetsberättelse 2012 Gatunämnden<br />
Kommunens övergripande mål<br />
som berör gatukontoret<br />
– ska <strong>Mölndal</strong> ha minst 3000 miljöfordon<br />
enligt Vägverkets definition.<br />
– har ägarna till alla bostadsfastigheter<br />
med trafikbuller på 60 dB(A)<br />
eller högre erbjudits åtgärder inom<br />
stadens åtgärdsprogram så att 30<br />
dB(A) inne klaras i de flesta fall.<br />
13.3 Hushållning och kretslopp<br />
Till år 2015 ska minst 30 % av<br />
hushållen i småhus kompostera sitt<br />
eget matavfall.<br />
– ska minst 50 % av hushållen i<br />
flerbostadshus med gemensamma<br />
avfallsutrymmen, samt storkök,<br />
restauranger och butiker ha biologisk<br />
behandling av matavfallet.<br />
– ska minst 35 % av hushållsavfallet<br />
återvinnas genom materialåtervinning,<br />
inklusive biologisk<br />
behandling.<br />
Åtgärd/Förbättring 2012<br />
Barn och skolor:<br />
17. Fortsätta genomföra åtgärder,<br />
som identifierades vid trafikmiljöinventeringen<br />
2010, för att förbättra<br />
trafikmiljön vid skolorna.<br />
18. Stödja skolor/klasser att delta<br />
i utmaningar och aktiviteter som<br />
syftar till att få fler att gå/cykla till<br />
skolan.<br />
19. Genomföra På egna ben och<br />
öka antalet deltagare från kommunens<br />
skolor.<br />
GK: Mobilitetsrådgivning<br />
Berörda: KLK, GK<br />
Informera fastighetsägarna om möjlighet<br />
till bidrag vid för höga bullernivåer.<br />
Uppdatera åtgärdsplanen<br />
(årligen) med vad som utförts och<br />
vad som kvarstår.<br />
Fortsätta genomföra åtgärder för att<br />
öka källsorteringen och framförallt<br />
hemkomposteringen.<br />
Fortsätta erbjuda flerbostadshus och<br />
verksamheter möjlighet att få sitt<br />
matavfall hämtat. För dem som sorterar<br />
ut matavfall och förpackningar<br />
blir det 50 % billigare än för dem<br />
som inte sorterar – genom styrande<br />
taxa.<br />
Använda sig av 4 st miljöupplysare<br />
i syfte att informera boende i flerbostadshus<br />
om hur man källsorterar<br />
sitt avfall och fördelarna med detta.<br />
Lägesrapport<br />
15. Ej aktuellt<br />
16. Utskick om nya vägvanor till<br />
nyinflyttade startade i september.<br />
Västtrafik skickar ut provåkarkort.<br />
Besökt och informerat personalen<br />
på 3 större företag tillsammans<br />
med Västtrafik. Genomfört seminarium<br />
för arbetsgivare. Utställning i<br />
stadshuset. Information under Trafikantveckan<br />
i centrum, Kållered och<br />
Lindome. Information och utställning<br />
på cykeldagen samt PelleKan.<br />
Barn och skolor:<br />
17. Gunnebogatan åtgärdades<br />
med ett hastighetssäkrat övergångsställe.<br />
18. Nationell utmaning har lagts<br />
ner. Annars inga andra aktiviteter.<br />
19. En ökning. 12 klasser och 324<br />
deltagande elever. År 2011: 232<br />
elever från 9 klasser.<br />
Uppnått<br />
Två fastigheter har åtgärdats<br />
och 14 har påbörjats.<br />
Ej aktuellt mål längre. Den nya<br />
avfallsplanen A2020 har som mål<br />
att matavfall skall samlas in och<br />
generera biogas samt växtnäring.<br />
Ca 21 % av villahushållen har egen<br />
varmkompost, vilket är en jämn<br />
nivå för de senaste fem åren.<br />
Uppfyllt. 53% av flerbostadshushållen<br />
i <strong>Mölndal</strong> har tillgång till<br />
insamling av matavfall. Totalt 51<br />
% av storkök, restauranger och butiker<br />
sorterar ut matavall till insamling<br />
(41%) eller till egen kompost<br />
(10%).<br />
Uppfyllt. Under 2012 materialåtervanns<br />
35% av hushållsavfallet från<br />
<strong>Mölndal</strong>s stad.<br />
35
<strong>Mölndal</strong>s stad Verksamhetsberättelse 2012 Gatunämnden<br />
Kommunens övergripande mål<br />
som berör gatukontoret<br />
– ska 80 % av <strong>Mölndal</strong>sborna sortera ut<br />
farligt avfall och lämna det till särskild<br />
behandling.<br />
14 Ett rikt djur- och växtliv<br />
Till år 2015 värnas naturvärdena vid Hålsjön/Rambomosse<br />
med omgivning.<br />
– värnas naturvärdena i Lindomeån och<br />
Nordån.<br />
– värnas naturvärdena i Brännås vid<br />
Skäggered.<br />
Åtgärd/Förbättring 2012<br />
Genomföra Återvinningens dag på Lindome<br />
och Kikås återvinningscentraler i<br />
syfte att ”marknadsföra” ÅVC:erna under<br />
trevliga former med information om bl.a.<br />
sortering av farligt avfall och grovavfall,<br />
korvgrillning med fika till besökare. Genomförs<br />
i september i hela Göteborgregionen<br />
som en tradition varje år.<br />
I övrigt utkommer ”Tidningsbroschyren”<br />
till enbostadshus med ruttinformation för<br />
de som sorterar ut tidningar och vill få<br />
det hämtat, bland enbostadshus. I övrigt<br />
löpande information och ”trycksaker” till<br />
fastighetsvärdar, bostadsrättsföreningar,<br />
företag mm. vid behov.<br />
För ett renare <strong>Mölndal</strong> har städkampanjen<br />
”PelleKan” genomförts i nio år. Fortsatt<br />
deltagande i kampanjen för ett renare<br />
<strong>Mölndal</strong> med ett avslutningsarrangemang<br />
5 juni.<br />
Schaktmassor som är användbara ska alltid<br />
återfyllas.<br />
Hitta effektiva metoder för att återanvända<br />
sanden som används vid vinterväghållningen.<br />
GK: Parkens skötsel av naturområden<br />
Utföra arbeten i tätortsnära natur som beslutats<br />
i naturvårdsplanegruppen.<br />
Lägesrapport<br />
Uppfyllt. Enligt<br />
SCB:s medborgarundersökning<br />
2012<br />
sorterar 89% av invånarna<br />
ut farligt<br />
avfall till särskild<br />
behandling.<br />
Genomfört<br />
Åtgärder är genomförda<br />
i Herkulesområdet för att<br />
ta fram igenvuxna gärdsgårdar<br />
och förbättrat<br />
sumpiga naturytor.<br />
Slyröjning och upprustning<br />
av stig i Lindome.<br />
36
<strong>Mölndal</strong>s stad Verksamhetsberättelse 2012 Gatunämnden<br />
Mål för stadens hållbara tjänsteresor och transporter – Mål enligt <strong>Mölndal</strong>s stads Energistrategi<br />
Kommunens övergripande<br />
mål som berör gatukontoret<br />
Mål till 2014<br />
Energianvändningen för <strong>Mölndal</strong>s<br />
stads kommunägda och leasade<br />
personbilar och lätta lastbilar (upp<br />
till 3,5 ton) ska minska med 5 %<br />
jämfört med 2009. Samtidigt som<br />
nyttjandegraden per bil ska öka och<br />
minst 10 % av drivmedlen ska vara<br />
förnyelsebara.<br />
Energianvändningen för <strong>Mölndal</strong>s<br />
stads, kommunägda och leasade<br />
bilar för renhållning ska minskas<br />
med 20% per fordon jämfört med<br />
år 2009.<br />
Mål till 2014<br />
Gatubelysningens totala energianvändning<br />
ska minska med minst<br />
10% per belysningspunkt jämfört<br />
med år 2009.<br />
Energianvändningen för distribution<br />
av dricksvatten ska minska<br />
med minst 10% per distribuerad<br />
kubikmeter<br />
Åtgärd/Förbättring 2012<br />
År 2012 ska Gatukontoret:<br />
1. Göra en översyn och plan för hur<br />
gatukontorets resor och bilinnehav<br />
kan bli effektivare, mer ekonomiska<br />
och ge mindre miljöpåverkan.<br />
2. Se över möjligheten av bilpool<br />
på Skedebro.<br />
3. Utbildning i att köra ekonomiskt<br />
med tunga fordon (s.k. Heavy-ecodriving).<br />
4. Nya medarbetare och de som ej<br />
gått tidigare ska genomgå en utbildning<br />
i sparsamkörning.<br />
5. Verka för mindre resande i egen<br />
bil.<br />
1. Välja energismarta renhållningsbilar<br />
vid utbyte av fordon.<br />
2. Ruttoptimering av renhållningsfordon.<br />
Mål för energieffektivisering – Mål i <strong>Mölndal</strong>s stads Energistrategi<br />
– Bättre reglera på- och avstängning<br />
av gatubelysningen.<br />
– Minska effekten på gatubelysningen<br />
nattetid genom dimring av<br />
belysningspunkter.<br />
– Minska ovidkommande vatten<br />
och läckage.<br />
Lägesrapport<br />
1. Ej genomfört<br />
2. Genomfört<br />
3. Genomfört inom YKButbildning<br />
4. 12 anställda genomgick en<br />
utbildning i sparsam körning<br />
(2010: 40 personer).<br />
5. Minskat med 85% jämfört<br />
med år 2009.<br />
1. Under året har 4 gamla<br />
renhållningsbilar tagits ut<br />
bruk och ersatts med 3 nya.<br />
5% minskning av bränsleförbrukningen<br />
uppskattas (de<br />
har dock högre lastkapacitet).<br />
2. Ruttoptimering är påbörjat<br />
men ännu inte fullt ut.<br />
En pågående förändring av<br />
systemet för hämtning med<br />
fyrfacksbilar gör det svårt att<br />
jämföra energianvändningen<br />
med föregående år.<br />
Ingen uppgift<br />
Genomförs löpande.<br />
Ingen<br />
uppgift.<br />
37
<strong>Mölndal</strong>s stad Verksamhetsberättelse 2012 Gatunämnden<br />
38
<strong>Mölndal</strong>s stad Verksamhetsberättelse 2012 Gatunämnden<br />
Gatukontorets egna mål<br />
Kommunens övergripande<br />
mål som berör gatukontoret<br />
Avfallshantering<br />
- Sortering av återvinningsbart avfall<br />
på samtliga arbetsplatser<br />
Energi<br />
– Grön el och fjärrvärme<br />
– LED lyktor i samtliga trafikljus<br />
Minska energiförbrukningen på<br />
Skedebro.<br />
Kemikalier<br />
Övrigt<br />
– Öka medarbetarnas kunskap om<br />
Gatukontorets och deras roll i kommunens<br />
miljöarbete.<br />
– Bättre struktur av miljöarbetet på<br />
Gatukontorets driftavdelningar.<br />
Åtgärd/Förbättring 2012<br />
Se till att alla arbetsplatser har<br />
återvinning samt uppmana alla att<br />
sortera.<br />
Överväga grön el och fjärrvärme<br />
vid upphandling.<br />
Genomföra utbytesplan.<br />
1. Verka för att fastighetsägaren<br />
installerar belysningsstyrning med<br />
rörelsevakter i kontors- och gemensamma<br />
lokaler (så som korridorer,<br />
omklädningsrum, hygienutrymmen,<br />
arkiv, m.m.) på Skedebro.<br />
2. Göra en översyn av aerotemprar<br />
i garagen för bättre funktion och<br />
styrning.<br />
3. Påminna medarbetare att hålla<br />
garageportar stängda så att aerotemprar<br />
inte pumpar in varmluft i<br />
onödan.<br />
4. Verka för ett succesivt utbyte av<br />
kranar i samtliga hygienutrymmen<br />
till engrepps.<br />
5. Delta i serviceförvaltningens<br />
energigrupp för Skedebro som har<br />
målet att ta fram ett paket med energilösningar<br />
för anläggningen.<br />
Alla kemikalier som köps in<br />
kontrolleras enligt en kemikalieförteckning.<br />
Kemikalielistan ska<br />
uppdateras och mängder ska kontinuerligt<br />
föras in.<br />
Alla avdelningar ska vid minst ett<br />
APT/AI diskutera de av <strong>Mölndal</strong>s<br />
stads och gatukontorets miljömål<br />
som är relevanta för förvaltningen.<br />
Påbörja införandet av ett miljöledningssystem,<br />
exempelvis EMAS, på<br />
gatukontorets driftavdelningar.<br />
Lägesrapport<br />
Alla arbetsplatser har återvinning.<br />
Inköp av el görs genom kommunens<br />
ramavtal.<br />
1. Genomfört.<br />
2. Detta fortsätter under 2013<br />
och kommer att ingå i energieffektiviseringen<br />
i samarbete<br />
med SF<br />
3. Påbörjat. Tvätthallsporten<br />
har fått automatiskt stängning<br />
som är tidsinställt.<br />
4. Genomfört.<br />
5. Pågår.<br />
Inköp stäms av mot listan men<br />
ej uppdaterad.<br />
Ingen uppgift.<br />
Ej genomfört<br />
39
<strong>Mölndal</strong>s stad Verksamhetsberättelse 2012 Gatunämnden<br />
Säkerhet<br />
Tillgängligheten för obehöriga ska försvåras på<br />
alla dricksvattenanläggningar, i enlighet med<br />
Livsmedelsverkets föreskrifter. Under 2012 har<br />
en ny grind vid vattenverket satts upp. Likaså<br />
har Lackarebäcks högreservoar inhägnats för att<br />
förhindra skadegörelse. På Lekevallsgatan samt<br />
Dalgångslidens tryckstegringsstationer har nya<br />
elskåp samt nytt styrsystem och radiokommunikation<br />
installerats. Denna åtgärd syftar till en säkrare<br />
styrning, men också att eventuella intrång eller<br />
skador uppmärksammas. Samtliga tryckstegringsstationer<br />
och reservoarer ses över och läggs in i<br />
VA-verksamhetens centrala övervakningssystem<br />
under 2012–13. Vid årets utgång var 10 stycken<br />
klara. Inom distributionsanläggningen finns cirka<br />
1 100 brandposter. För att förhindra obehöriga att<br />
komma åt dessa proppas nu samtliga. Arbete kommer<br />
att slutföras under första kvartalet 2013.<br />
40
<strong>Mölndal</strong>s stad Verksamhetsberättelse 2012 Gatunämnden<br />
Internationella samarbetet 2012<br />
MMOVE besökte Reggio Emilia i Italien.<br />
MMOVE<br />
Under 2012 slutrapporterades det tre år långa projektet MMOVE (Mobility Management Over<br />
Europe – Changing Mobility Patterns) som gick ut på att förbättra små och medelstora kommuners<br />
arbete med att öka andelen hållbara resor. Projektet resulterade i en gemensam webbaserad<br />
verktygslåda samt en film som båda går att hitta på www.mmove.eu.<br />
QUEST<br />
Gatukontoret medverkar i EU-projektet QUEST som startade hösten 2012 och pågår ett år<br />
framåt. Inom QUEST (Quality management tool for Urban Energy efficient Sustainable Transport)<br />
utvärderar vi vårt arbete med att nå mål för hållbara transporter för att sedan ta fram förslag<br />
på förbättringar. Under året påbörjades inventeringen och insamlingen av fakta.<br />
Nordiska cykelstäder fas 2<br />
Under året lämnade Gatukontoret tillsammans med 8 andra kommuner i Sverige, Norge och<br />
Danmark in en EU-projektansökan om en fortsättning av Nordiska Cykelstäder. Ansökan beviljades<br />
och projektet som har fokus på cykling till arbetet och skolan kommer att pågå 2013–<br />
2014. <strong>Mölndal</strong> är lead partner och därför huvudansvarig för hela projektet.<br />
41
<strong>Mölndal</strong>s stad Verksamhetsberättelse 2012 Gatunämnden<br />
Kommunikation<br />
Uppföljning av mål fastställda av gatunämnden<br />
MÅL MED ExTERN FOKUS<br />
Införa synpunktshanteringssystem.<br />
<strong>Mölndal</strong>s stad införde systemet den 1 februari.<br />
Gatunämnden har beslutat att kommunikation<br />
och information är ett prioriterat<br />
område som ska öka kunskapen om förvaltningens<br />
verksamhet, göra förvaltningens<br />
mål och visioner kända och se till att<br />
gemensamma värden, normer och synsätt<br />
genomsyrar gatukontorets arbete för att vi<br />
ska uppfattas som ett gatukontor externt.<br />
Se till att alla våra pappersbroschyrer och annat material finns att ladda<br />
hem digitalt på nya molndal.se<br />
Aktuellt material finns att ladda hem digitalt.<br />
Kartlägga gatukontorets samlade informations- och kommunikationsinsatser<br />
i syfte att ta fram en sammanhållen strategi för när, hur och vilka kanaler<br />
gatukontoret ska verka i.<br />
Arbetet är påbörjat men är av sådan omfattning att det tar längre tid än ett år.<br />
Dessutom finns det flera andra delar som ingår i en ny kommunikationsstrategi än delarna<br />
med extern fokus, till exempel varumärkesutveckling, internkommunikation och<br />
visuell identitet. Arbetet fortsätter under hela 2013. Även nya mål har satts upp.<br />
Minst två blanketter på molndal.se görs om till interaktiva blanketter med möjlighet<br />
att legitimera sig elektroniskt.<br />
Blanketten för ansökan om färdtjänst finns som ifyllningsbar pdf. Övriga blanketter blir<br />
klara februari 2013. Ingen teknisk lösning för e-legitimation finns än.<br />
Publicera text och bild på alla större investeringsarbeten.<br />
Under hösten 2012 uppdaterade kommunikatören mallen för kommunikationsplan vid<br />
investeringsprojekt och andra projekt. Rutinen mellan projektledarna, trafikingenjörerna<br />
och kommunikatören fungerar bättre men det tar tid att få kontinuitet i arbetet.<br />
Vidare behöver kommunikationen och rutinen mellan kommunikatören och vatten- och<br />
avloppsavdelningen samt Stadsmiljö förbättras för att vi ska kunna informerar bättre<br />
om pågående arbeten på molndal.se.<br />
42
<strong>Mölndal</strong>s stad Verksamhetsberättelse 2012 Gatunämnden<br />
MÅL MED INTERN FOKUS<br />
Öka förståelsen internt för de nya kommunikationskraven gällande kommunikation<br />
på mottagarens villkor.<br />
Kommunikatören har under året kontinuerligt tagit upp frågan med chefer och<br />
medarbetare. Inte minst i samband med planering och produktion av nyheter.<br />
Arbete fortsätter under 2013.<br />
Implementera gatukontorets känsla, normer, synsätt och visioner i organisationen.<br />
Gatudirektören har varit på några arbetsplatsträffar. Detta arbete kommer att fortsätta<br />
under 2013 och utvecklas i takt med stadens visionsarbete.<br />
Öka det interna samarbetet mellan förvaltningens avdelningar i syfte att uppnå<br />
deltagande och synliggöra samtliga verksamheter vid olika externa aktiviteter.<br />
Viss förbättring har skett. Vi arbetar kontinuerligt med frågan.<br />
Föredrag om sociala medier till enhetschefer.<br />
Vi hann inte med det under 2012. Nytt försök görs under 2013.<br />
Viktiga händelser<br />
I februari 2012 lanserades nya hemsidan molndal.se. Efter lanseringen har den stora utmaningen<br />
varit att behålla kvalitetsnivån på sidan. Både när det gäller fasta sidor, bilder och<br />
nyheter.<br />
I april lämnade gatukontorets kommunikatör uppdraget och gick vidare till nya utmaningar.<br />
Ny kommunikatör anställdes på heltid från början av juni. Kommunikatören har under hösten<br />
drivit det operativa arbetet med uppdatering av molndal.se och Molnet, rådgivning och stöd<br />
till verksamheter, produktion av trycksaker och nyheter. Kommunikatören har behövt tid för<br />
att lära känna andra medarbetare och gatukontorets verksamheter. Hon har även skapat sig en<br />
bild av hur förvaltningen arbetat med kommunikation, vilka behov det finns inom området<br />
och hur vi i fortsättningen kan utveckla förvaltningens kommunikation genom att arbeta mer<br />
strategiskt och systematiskt.<br />
I augusti invigdes en ny UV-anläggning vid <strong>Mölndal</strong>s vattenverk. Evenemanget fick positiv<br />
uppmärksamhet i de tre största lokaltidningarna; <strong>Mölndal</strong>s-Posten, Göteborgs-Posten och<br />
Norra Halland. Journalister från alla tre tidningarna bevakade invigningen på plats. Politiker<br />
från gatunämnden, kommundirektören och andra interna och externa nyckelpersoner var också<br />
på plats. Gatukontorets strategiska arbete med kommunikation kring evenemanget bidrog<br />
till en lyckad invigning.<br />
Fastighetsnära insamling testades på 50 villor under våren 2012. I oktober startade ett nytt<br />
test på 650 villor. Kommunikatören har tillsammans med medarbetare på återvinning och avfall<br />
genomfört en massiv kommunikationsinsats kring testet. Testhushållen uttrycker nöjdhet<br />
med den information de fått under perioden oktober–december.<br />
43
<strong>Mölndal</strong>s stad Verksamhetsberättelse 2012 Gatunämnden<br />
Framåtblick 2013<br />
Under 2013 tittar vi över de olika delar som ska resultera i en ny och mer utförlig kommunikationsstrategi<br />
för förvaltningen.<br />
Vi fortsätter att arbeta strategiskt med våra externa nyheter. Molndal.se och Molnet uppdateras<br />
kontinuerligt.<br />
Gatukontoret fortsätter att testa fastighetsnära insamling på 650 villor. Kommunikativa insatser<br />
kommer att ske löpande liksom kommunikationsplanering inför ett eventuellt införande<br />
av systemet i <strong>Mölndal</strong>s stad.<br />
Projektet Nya Molnet drar igång i januari. Vår kommunikatör representerar gatukontoret i<br />
projektgruppen. Gatudirektör ingår i styrgruppen. Arbetet pågår under hela året.<br />
Service<br />
Gatukontorets Kundtjänst är kanalen in när stadens kunder och medborgare önskar service, göra<br />
kundärenden, lägga order, lämna synpunkter eller felanmälan avseende avfall och återvinning,<br />
vatten och avlopp, gator och trafik samt park. Under 2012 tog kundtjänst ett större ansvar för<br />
medborgarkontakten rörande gatuunderhållet då det är där många av medborgarnas synpunkter<br />
kommer in.<br />
För att ta till vara alla medborgarnas synpunkter infördes 2012 ett system i <strong>Mölndal</strong>s stad där<br />
medborgarna direkt via hemsidan kan skriva in en synpunkt. Under året som gått har gatukontoret<br />
fått in cirka 1 060 synpunkter. 77% av dem har medborgarna själva skrivit in via hemsidan,<br />
84% har gällt den fysiska miljön och varit felanmälningar och klagomål.<br />
För att upprätthålla en effektiv och professionell service har kundtjänst genomfört en utbildning<br />
i muntlig och skriftlig kommunikation. Utifrån denna har en bemötandepolicy tagits fram<br />
som ska ligga till grund för en gemensam och enhetlig kundkommunikation. För att kvalitetssäkra<br />
bemötandet har en mätning gjorts under hösten. Resultatet var mycket bra med ett index<br />
på 84 av 100 möjliga.<br />
44
<strong>Mölndal</strong>s stad Verksamhetsberättelse 2012 Gatunämnden<br />
Resultaträkning<br />
mnkr 2009 2010 2011 2012<br />
Avgifter 177,1 192,2 190,8 197,2<br />
Bidrag 6,8 5,9 7,1 6,4<br />
Övrigt 25,8 15,6 16,9 23,4<br />
Summa intäkter 209,7 213,7 214,8 227,0<br />
Material -16,4 -16,8 -20,6 -24,3<br />
Personal -82,6 -82,3 -85,0 -93,0<br />
Lokaler -6,4 -6,6 -5,9 -6,1<br />
Kapitalkostnader -42 -41,6 -44,1 -49,0<br />
Övrigt -194,3 -207,8 -215,1 -184,8<br />
Summa kostnader -341,7 -355,1 -370,7 -357,2<br />
Verksamhetens nettokostnader -132,0 -141,4 -155,9 -130,2<br />
Kommunbidrag 136,5 138,7 150,3 132,5<br />
Årets resultat 4,5 -2,7 -5,6 2,3<br />
Driftredovisning<br />
mnkr<br />
Kommunbidragsområden:<br />
Intäkt Kostnad Budget Resultat<br />
Gator och vägar 24,8 -109,6 84,7 -0,1<br />
Park 50,2 -75,8 26,2 0,6<br />
Kollektivtrafik 6,7 -31,3 24,9 0,3<br />
Administration, nämnd m.m. 13,3 -13,3 0,0 0,0<br />
Vatten och avlopp 123,2 -122,2 0,0 1,0<br />
Renhållning 93,0 -89,2 -3,3 0,5<br />
Årets resultat 310,2 -441,4 132,5 2,3<br />
Investeringsredovisning 2009 2010 2011 2012<br />
mnkr<br />
Nettoinvesteringar -44,6 -20,5 -80,1 -76,7<br />
Budgeterad nettoinvestering 67,1 78,5 85,7 158,4<br />
Differens 22,5 58,0 5,6 81,7<br />
I nämndens resultaträkning har nämndinterna poster eliminerats.<br />
Utfall Budget Utfall<br />
Verksamhetsmått 2011 2012 2012<br />
GATOR OCH VÄGAR<br />
Nettokostnad, kr per m 2<br />
Kommunal körbaneyta 40,3 37,9 43,7<br />
varav beläggningsunderhåll 6,1 4,4 3,8<br />
varav vinterväghållning 5,9 4,6 4,3<br />
Nettokostnad, kr per invånare ***<br />
Väghållning 1 290 1 118 1 374<br />
Nettokostnad, kr per enhet<br />
Ljuspunkter 635 577 804<br />
45
<strong>Mölndal</strong>s stad Verksamhetsberättelse 2012 Gatunämnden<br />
Tusental m 2<br />
Kommunal körbaneyta 1 940 1 940 1 940<br />
Antal<br />
Belysningspunkter 12 190 12 135 12 350<br />
PARK<br />
Nettokostnad, kr per invånare ***<br />
Park 395 398 420<br />
Hektar yta<br />
Naturmark 469 452 449<br />
Intensivskött parkyta 170 164 187<br />
VAT<strong>TEN</strong> OCH AVLOPP<br />
Antal<br />
Abonnenter 10408 10 550 10 442<br />
Tusental m 3<br />
Distribuerad volym dricksvatten 4 845 4 940 4 873<br />
varav egenproducerad 4 093 4 340 4 039<br />
varav inköpt 752 600 834<br />
Debiterad volym dricksvatten 3 880 3 950 3 903<br />
Överförd volym avloppsvatten<br />
till Gryaab 9 885 7 900 9 928<br />
RENHÅLLNING<br />
Nyttande av kärl i stället för säck 89% 100% 100%<br />
Sortering av farligt avfall 80% 89%<br />
Kundnöjdhet, bedömning av sophämtningen 74% 74%<br />
Andel med möjlighet att lämna<br />
matavfall för biologisk behandling<br />
Enbostadshus 21% 30% 27%<br />
Flerbostadshus 57% 50% 52%<br />
Storkök, restauranger och butiker 42% 50% 51%<br />
KOLLEKTIVTRAFIK M.M.<br />
Linjetrafik, antal miljoner stämplingar<br />
Pendeltåg 3,0 ej tillgänglig<br />
Expressbusstrafik 1,0 ej tillgänglig<br />
Övrig busstrafik 6,6 ej tillgänglig<br />
Spårvagn 2,8 ej tillgänglig<br />
Färdtjänst, antal<br />
Tillstånd 2 238 2 400 2 224<br />
Resor 105 383 99 000 100 508<br />
varav arbetsresor 9 601 11 000 7 856<br />
varav LSS 36 025 30 000 36 958<br />
varav övriga 59 757 58 000 55 694<br />
* Uppgifter från FTI (förpackningar och tidningar) saknas och är uppskattade.<br />
** uppgifter från El-kretsen saknas och är uppskattade.<br />
***Inv. beräknade till 61 000 i utfall 2012<br />
46
<strong>Mölndal</strong>s stad Verksamhetsberättelse 2012 Gatunämnden<br />
Investeringsuppföljning 2012<br />
Totalt anslag Förändr. Datum Förbr. Utfall per Utfall per Utfall per Utfall Budget<br />
budget/plan budget- o. besluts- t.o.m. 31 mars 30 juni 30 sept 31 dec<br />
2012-2014 anslag paragraf 2011 2012 2012 2012 2012 2012<br />
Inventarieanslag<br />
Gatunämnden<br />
Skattefinaniserad verksamhet 6 125 165 165 340 1 960<br />
Taxefinansierad verksamhet 12 400 61 4 066 5 259 5 259 3 200<br />
Summa inventarier 155 590 61 4 231 5 424 5 599 5 160<br />
Övriga investeringsanslag<br />
Gatunämnden<br />
Kollektivtrafik<br />
Nya o ombyggn, busshållplatser 14 000 23 82 942 867 1 000<br />
Signalprioriteringar 500 59 60 60 250 250<br />
Bussgata Stensjögatan- Knutpunkten, del av 15 000 * * 1 000<br />
Framkomlighetsåtgärder Fässbergsmotet 2)<br />
3 000 * * 3 000<br />
Pendelparkering 4 200<br />
Cykelparkeringar 400 11 11 11 100<br />
Tillgänglighet & realtid Knutpunkten 1 000 20 20 239 1 000<br />
Bytespunkt Bifrost 3 000 91 122 122 207 1 000<br />
Hållplats Pixbovägen 2 000<br />
Kolletivtrafikåtgärderr pga trängselavgifter 4 500 * *<br />
Ny spårvagnsslinga MDL C KVAr 2011<br />
Ombyggnad Knutpunkten, miljöåtgärder<br />
1 342 1 362 1 362 -232<br />
(50% från GR) Kvar 2011 13 3 700 4 228 2 253<br />
* Västsvenska Paketet, utgifter 1 575 1 020 4 249<br />
Västsvenska paketet, statsbidrag -15 000 -5 000<br />
32 600 1 529 5 932 7 765 7 844 2 350<br />
Kommunala gator och vägar<br />
Trafikssäkerhet o miljöförbättrande åtgärder<br />
Utbyggnad gc-vägar (nettobelopp efter<br />
5 000 151 331 2 923 1 000<br />
statsbidrag) 15 300 54 479 1 789 1 911 5 000<br />
Åtgärder mot miljöstörningar 1 400 49 186 186 508 1 000<br />
Göteborgsvägen, gc o. miljö 2)<br />
57 100 3 233 5 880 5 882 6 953 17 000<br />
Krokslätts Parkgata, trafik och miljö 15 000<br />
Enerbacksgatan, ombyggnad 3 100<br />
Byte belysningsstolpar 4 600 1 553 1 600<br />
Gc-bana pga utbygg Hallenskolan 350<br />
Idrottsvägen 2)<br />
1 700 8 200<br />
Framkomlighetsåtgärder i Västra Kållered 2)<br />
11 500<br />
Utbyte belysningsarmatur 1 800 344 600<br />
John Halls väg 1 000<br />
Cykel - Framkomlighet 1 460 53 440 440<br />
Cykel - Trygghet & säkerhet 1 700 2 403 400<br />
Hastighetsöversyn 1 200 400<br />
Trafiksignaler 700 200<br />
Stretered, gc-väg+busstopp 4 000<br />
Miljöåtgärder i kommundelcentra<br />
Storgatan; rondell samt flyttning av<br />
1 500<br />
busshållplatser , kvar 2011 49 59 586<br />
136 910 3 336 6 745 8 302 15 629 27 840<br />
Park- och naturomården<br />
Nyanläggning; parker, lekplatser 2 400 132 253 830 800<br />
Motionsspår, nya 2 000<br />
Motionsplatser vid elljusspår 400<br />
Nytt elljusspår<br />
<strong>Mölndal</strong>sån; åtgärder mot<br />
2 000<br />
översvämningar 2)<br />
a) Prognos-, styr- och övervakningsystem,<br />
17 700 589 915 1 523 1 513 9 000<br />
utgifter<br />
a) Prognos-, styr- och övervakningsystem,<br />
750 589 915 1 523 1 513<br />
statsbidrag -1 100<br />
42<br />
47
<strong>Mölndal</strong>s stad Verksamhetsberättelse 2012 Gatunämnden<br />
Totalt anslag Förändr. Datum Förbr. Utfall per Utfall per Utfall per Utfall Budget<br />
budget/plan budget- o. besluts- t.o.m. 31 mars 30 juni 30 sept 31 dec<br />
b) Avledningsförbättrande åtgärder, utgifter 20 071<br />
b) Avledningsförbätt åtgärd, statsbidr<br />
c) Invallningsåtgärder längs Norra Ågatan,<br />
-16 500<br />
statsbidrag -2 000<br />
Kålleredsbäcken, kapacitetsökning 10 600 180 343 343 486 2 000<br />
Stora ån 2)<br />
9 250 5 5 5 250<br />
Rådasjön, gångbrygga 4 000<br />
Ridvägar 1 800 29 29 438 500<br />
Fiskevårdsåtgärder 150 38 150<br />
Tätortsnära natur 150 120 120 120 150<br />
Stadshusparken, upprustning 3 000<br />
<strong>Mölndal</strong>sån, upprustn av grönomr 10 000<br />
Aktivitetsplats 400 200<br />
Avfallshantering<br />
Återvinningsstationer, å-centraler, Kikås<br />
63 850 769 1 544 2 273 3 430 13 050<br />
avfallsanläggning 15 500 23 2 202 2 338 1 919 1 500<br />
Återvinningscentral, Lindome 2)<br />
3 000 90 119 490 500<br />
Sopsugsanläggning <strong>Mölndal</strong> C 5)<br />
Sopsugsanläggning <strong>Mölndal</strong> C<br />
55 500 7 500<br />
5)<br />
investeringsbidrag<br />
Kretsloppspark o framtidens energipark på<br />
-55 500<br />
Kikås 21 500<br />
Vatten och avlopp, ny struktur from 2012<br />
40 000 23 2 292 2 457 2 409 9 500<br />
Nya VA-ledningar<br />
VA-anläggningsavgifter för icke specifika<br />
17 000 2 118 3 234 3 263 5 579 5 000<br />
områden -12 000 -4 656 -5 583 -5 830 -6 464 -4 000<br />
Rent dricksvatten, summa 14 600 2 157 6 841 6 869 6 951 7 000<br />
Ytterligare barriär vattenverket 2)<br />
5 000 2 099 6 841 6 869 6 951 5 000<br />
Övrigt<br />
Ledningsnät dricksvatten inkl<br />
9 600 58 2 000<br />
anläggningar, summa 21 900 442 442 486 5 500<br />
Vattenledning från Kungsbacka 5 900 23<br />
Övrigt<br />
Ledningsnät spillvatten inkl<br />
16 000 442 442 463 5 500<br />
anläggningar, summa<br />
Vatten och avlopp i omvandlingsområden,<br />
29 110 10 153 153 1 579 10 800<br />
VAIO 7 310 3 000<br />
varav utgifter 17 020 93 93 1 501 6 000<br />
varav intäkter -9 710 -3 000<br />
Hällesåkers pumpstation 3 800 10 45 45 62 3 800<br />
Ågatans avloppspumpstation 2)<br />
18 000 15 15 16 4 000<br />
Ledningsnät dagvatten, summa 10 000 108 108 108 5 000<br />
Göteborgsvägen<br />
Ledningsnät vatten-, spill- och dagvatten,<br />
10 000 108 108 108 5 000<br />
summa 81 700 1 228 4 550 7 013 18 570 26 600<br />
Bosgården 5 000 1 203 1 439 2 118 2 000<br />
Åby 15 700 7 187 214 4 047 5 700<br />
Våmmedal 8 000 85 89 109 1 000<br />
Toltorpsdalen 12 000 132 560 666 2 087 5 000<br />
Pumpstationer och elskåp 5 000 271 654 730 880 900<br />
Övrig ledningsförnyelse 36 000 818 1 861 3 875 9 329 12 000<br />
162 310 857 9 745 12 018 26 809 55 900<br />
VA, Stensjön Lackarebäck 1:7 m.fl. 1)<br />
11 16 19<br />
varav utgifter 400 11 16 19<br />
varav inkomster -400<br />
VA, Taljegården 1)<br />
540 -83 -83 -83 -83<br />
varav utgifter 1 940<br />
varav inkomster -1 400 -83 -83 -83 -83<br />
VA, Ranntorp 2:20 1)<br />
varav utgifter<br />
-550<br />
vara inkomster -550<br />
VA, Vänortsgatan 1)<br />
1 000 2 3 7<br />
varav utgifter 1 000 2 3 7<br />
43<br />
48
<strong>Mölndal</strong>s stad Verksamhetsberättelse 2012 Gatunämnden<br />
Totalt anslag Förändr. Datum Förbr. Utfall per Utfall per Utfall per Utfall Budget<br />
budget/plan budget- o. besluts- t.o.m. 31 mars 30 juni 30 sept 31 dec<br />
varav inkomster<br />
VA, Åby Stallbacke 1)<br />
-14 400 236 339 11 907 6 000<br />
varav utgifter 17 300 236 339 11 907 6 000<br />
varav inkomster -31 700<br />
VA, Västra Balltorp, Blixås 1)<br />
18 000<br />
varav utgifter 29 000 18 000<br />
varav inkomster -29 000<br />
1) 4)<br />
VA, <strong>Mölndal</strong>s centrum 14 800 2 2 1 689 5 400<br />
varav utgifter 28 000 2 2 1 689 5 400<br />
varav intäkter -13 200<br />
VA, Heljered, etapp II 1)<br />
9 700 6 000<br />
varav utgifter 24 200 6 000<br />
varav inkomster -14 500<br />
VA, Kållered Handel 1)<br />
19 500<br />
varav utgifter 86 000<br />
varav inkomster<br />
VA, Ingemantorp<br />
-66 500<br />
1)<br />
varav utgifter 5 300<br />
varav inkomster -5 300<br />
VA, Esbjörn Schillersgatan 1)<br />
24<br />
varav utgifter<br />
VA, Stiernhielm/Wallinsgatan I<br />
24<br />
1)<br />
varav utgifter<br />
VA, Stiernhielm/Wallinsgatan II 1)<br />
-900<br />
varav utgifter 1 000<br />
varav inkomster -1 900<br />
VA, Kängurun 1)<br />
86 349<br />
varav utgifter 1 200 86 349<br />
varav inkomster<br />
VA, Hexion<br />
-1 200<br />
1)<br />
varav utgifter 3 500<br />
varav inkomster -3 500<br />
VA, Gårda/Barnsjön 1)<br />
26 000<br />
varav utgifter 40 000<br />
varav inkomster -14 000<br />
VA, Ormåsgatan 1)<br />
600<br />
varav utgifter 600<br />
VA, Kvarnbyvallen 1)<br />
-100 329 329 636 8 700<br />
varav utgifter 8 700 329 329 636 8 700<br />
varav inkomster -8 800<br />
VA, Stretered 1:191 1)<br />
-200<br />
varav utgifter 1 500<br />
varav inkomster -1 700<br />
VA, Åby mässhall/multihall 1)<br />
100<br />
varav utgifter 100<br />
VA, Lilla Fässbergsdalen 1)<br />
4 200 500<br />
varav utgifter 15 100 500<br />
varav inkomster -10 900<br />
VA, Stretered 1:1 1)<br />
850<br />
varav utgifter 2 500<br />
varav inkomster<br />
VA, Svartmossevägen<br />
-1 650<br />
varav utgifter<br />
VA, Kållereds begravningsplats<br />
18 18 196<br />
varav utgifter 218 218 218<br />
61 140 -83 733 928 14 962 44 600<br />
Summa gatunämnden (exkl.invent.) 496 810 6 431 26 991 33 743 71 083 153 240<br />
1) Exploateringsverksamhet, stadsbyggnadskontorets prövning erfordras före igångsättning.<br />
2) Kommunstyrelsens tillstånd ska inhämtas före igångsättning.<br />
*) Exploatör bygger ut och överlåter till staden.<br />
**) Förutsätter 50 % i intäktsfinansiering.<br />
44<br />
49
<strong>Mölndal</strong>s stad Verksamhetsberättelse 2012 Gatunämnden<br />
Kommentarer till investeringar helår 2012<br />
Inventarieanslag<br />
Skattefinansierad verksamhet<br />
En lastväxlare med plogfästen köptes in under året.<br />
Taxefinansierad verksamhet<br />
En lastväxlare och en komprimerande sopbil köptes in under året. De är specificerade med<br />
bland annat diesel Euro 5, digitala färdskrivare och alkolås. Gatunämnden köpte även in en<br />
mindre sopbil för beviljade extra anslag. Den har en vändradien motsvarande en personbil.<br />
Bilen hämtar avfall i befintliga trånga områden, ex. i Krokslätt, för att öka servicen.<br />
Övriga investeringsanslag<br />
Kollektivtrafik<br />
Bussgata Stensjögatan- Knutpunkten, Framkomlighetsåtgärder Fässbergsmotet,<br />
Kollektivtrafikåtgärder p.g.a. trängselavgifter (35, 36, 41, 42)<br />
Dessa objekt ingår i Västsvenska Paketet, statlig ersättning med 100 % upp till budgeterat<br />
belopp.<br />
Bussgata Stensjögatan-Knutpunkten. Projektet ska vara färdigt senast vid utgången av<br />
2014. Detaljprojektering görs 2013, byggnation 2014.<br />
Framkomlighetsåtgärder Fässbergsmotet. Projektering klar 2012. Byggnation planeras<br />
till 2013, efter att överenskommelse med Trafikverket blir klar.<br />
Busshållplatser Nötåsberget och Tallkottegatan. Tallkottegatan klar 2012, Nötåsberget<br />
planeras att byggas 2013.<br />
Bussgata och bussprioritet Norra Nedanvägsgatan - Gamla Kungsbackavägen.<br />
Byggnation påbörjad december 2012. Färdigställande vår 2013.<br />
Busshållplats Pixbovägen färdigställd.<br />
Gång och cykelväg Boråsvägen/Rådavägen. Byggnation påbörjad dec 2012.<br />
Färdigställande våren 2013.<br />
Ny spårvagnsslinga MDLC (kvar från 2011)<br />
Projektet hann inte färdigställas under 2011 och redovisade kostnader är de slutliga<br />
kostnaderna. Kapitaltjänstkostnaderna faktureras Trafikkontoret/Västtrafik till 100 % med<br />
en avskrivning på 20 år.<br />
Ombyggnad Knutpunkten, miljöåtgärder (kvar från 2011)<br />
Projektet avser åtgärder för att förbättra miljön på Knutpunkten. Komplettering av befintlig<br />
bullerskärm med glas ingår samt att montera ljudabsorbenter i taket. VGR har med objektet i<br />
sin regionala plan under 2010-2012. Kostnad ca 6 mnkr varav VGR bidrar med 50 %.<br />
Projektet färdigställt och bidrag utbetalas under december 2012.<br />
Nya och ombyggnad av busshållplatser (33)<br />
Hpl Dalgångsgatan och hpl Astra Zeneca ombyggda enligt plan. Hpl Bergfotsgatan utgick<br />
eftersom gång- och cykelväg längs Flöjelbergsgatan skjutits fram. Avsatta pengar för<br />
50
<strong>Mölndal</strong>s stad Verksamhetsberättelse 2012 Gatunämnden<br />
Bergfotsgatan omfördelade till hpl Eklanda torg, mindre vägombyggnader p g a ny stombuss<br />
i Balltorp samt nya vänthallar på hållplatser i Östra <strong>Mölndal</strong>.<br />
Signalprioriteringar (34)<br />
Signalprioritering för kollektivtrafiken har byggts i korsningen Jolengatan/Bäckstensgatan.<br />
Cykelparkeringar (38)<br />
Budgetposten var avsatt för ytterligare ett cykelgarage vid <strong>Mölndal</strong>s bro. Pga<br />
leveransproblem har garaget inte kunnat köpas in. Leverens utlovad till våren 2013. Arbetet<br />
kommer att utföras 2013.<br />
Tillgänglighet och realtid Knutpunkten (39)<br />
Åtgärden innehåller flytt av spårvagnslägen för att komma närmare Knutpunktens övre plan,<br />
samt för att skapa möjlighet till ytterligare en passage över spåren i mitten av hållplatslägena<br />
nedre plan. En ny realtidskylt som syns på håll och visar nedräkning till nästa spårvagns<br />
avgång ingår. Därutöver sättning av kontrastplattor längs hållplatslägena. Skylten och<br />
kontrastplattor färdigställs 2013. Pga brister i projekteringsunderlaget samt kyla under<br />
byggtiden kommer budgeten på 1 mnkr överskridas och kostnaden bedöms sluta på ca 1,35<br />
mnkr.<br />
Bytespunkt Bifrost (40)<br />
Projektering av busskörfält och bussprioritet vid Bifrostcirkulationen är klar. Trafikanalyser<br />
har dock visat att prioriteringen innebär att tillfarter till cirkulationen bör justeras med extra<br />
svängkörfält för att cirkulationen ska ha godtagbar kapacitet och busskörfältet/prioriteringen<br />
har därmed inte kunnat byggas ut. Kvarstående medel för 2012 behöver därför flyttas fram<br />
till 2013 för att tillsammans med de 3 mnkr som finns 2013 genomföra<br />
busskörfältet/bussprioriteringen, tillsammans med extra svängkörfält.<br />
Kommunala gator och vägar<br />
Göteborgsvägen, gc och miljö (47)<br />
Objektet avser en långsiktig insats av miljö- och trafiksäkerhetsåtgärder på Göteborgsvägen<br />
från kommungränsen mot Göteborg till Tempelgatan. Satsningen påminner om den som<br />
Göteborg låtit genomföra på <strong>Mölndal</strong>svägen söder om Lisebergs södra entré. Sista delen<br />
mellan Lackarebäcksrondellen till Tempelgatan är kvar att åtgärda. Budgeten för etapp 3 på<br />
17 mnkr har belastats av etapp 2 med 7 mnkr. På grund av det samt högre anbudspriser än<br />
beräknat så behöver budgeten för etapp 3 justeras inför 2014. Etapp 3 mellan<br />
Lackarebäcksrondellen och Tempelgatan beräknas att utföras 2014.<br />
Storgatan (kvar från 2011)<br />
En ombyggnad av Storgatan för att möjliggöra dubbelriktad trafik mellan Storgatan och<br />
Tempelgatan samt flytt av hållplatserna, enligt detaljplan Bosgården 1:45. På grund av att<br />
arbete med <strong>Mölndal</strong> Centrum avbröts togs beslut om att skjuta fram detta projekt. Efter nya<br />
diskussioner har gatukontoret fått i uppdrag att starta byggnation. Projektet kommer med<br />
största sannolikhet att påbörjas under året men slutföras under 2013.<br />
Trafiksäkerhet- och miljöförbättrande åtgärder mm (44)<br />
Två nya 30-områden med chikaner som fysisk hastighetsnedsättning har genomförts på<br />
Ranunkelgatan och Soltorpsgatan.<br />
Farthinder i form av mushrooms har byggts på Tempelgatan. Dessa ersätter de gamla<br />
platåguppen som farthinder vid gångpassagerna.<br />
51
<strong>Mölndal</strong>s stad Verksamhetsberättelse 2012 Gatunämnden<br />
Farthinder i form av mushrooms har påbörjats vid övergångsstället på Labackavägen vid<br />
Färåsvägen. Beläggningsarbeten, justering av kantsten, samt mushrooms i västlig<br />
färdriktning är färdigställt. Det som återstår är mushrooms i östlig färdriktning. Beräknad<br />
kostnad ca 45 000 kr kommer istället att genomföras 2013.<br />
Farthinder i form av mushrooms på Stensjögatan vid korsningen med Höjdgatan är inte<br />
påbörjat utan kommer ske under 2013. Arbetet beräknas kosta ca 125 000 kr och kommer<br />
istället att genomföras 2013.<br />
Farthinder i form av mushrooms har påbörjats på Östra Lindomevägen vid Annestorpsvägen<br />
Beläggningsarbeten och justering av kantsten är utfört. Mushrooms plus linjemålning och<br />
skyltar återstår. Beräknad kostnad ca 90 000 kr och kommer istället att genomföras 2013.<br />
Detta objekt ersätter och är konterat på ”Valås förskola, ny anslutning” då den är flyttat till<br />
Cykel-Trygghet och säkerhet.<br />
Ett platågupp för säker gångpassage har genomförts på Fagaredsvägen vid Ängskavlevägen.<br />
Det återstår viss justering av beläggningen samt linjemarkering och skyltsättning.<br />
En avsmalning av Annestorpsvägen vid gångpassagen mot kyrkan har genomförts.<br />
Utbyggnad gc-vägar (45)<br />
Planerade GC-vägar på Gunnebogatan och Boråsvägen har inte kunnat färdigställas fullt ut<br />
under 2012. Skälen är dels att projekteringen visat sig mer komplicerad än förutsett, dels<br />
behov av att lösa markfrågor. Av budget på 5 mnkr finns 3,2 mnkr kvar som behöver föras<br />
över till 2013 för att färdigställa objekten.<br />
Åtgärder mot miljöstörningar (46)<br />
Kommunfullmäktige antog den 27 februari 2002 en åtgärdsplan för att begränsa biltrafikens<br />
miljöstörningar. Planen omfattar åtgärder på bostadshus där den ekvivalenta ljudnivån<br />
uppgår till minst 60 dBA eller med luftföroreningshalter som överskrider gällande<br />
miljökvalitetsnormer eller riktvärden. Genomförandet anpassas till den takt berörda<br />
fastighetsägare gör framställning om skyddsåtgärder. Under 2012 har ansökningar inkommit<br />
från 13 småhus och 1 flerfamiljshus. Bidrag är utbetalt till två småhus. Det återstår då ca 75<br />
småhus och ca 600 lägenheter enligt åtgärdsplanen. Troligtvis kommer inte alla dessa att<br />
åtgärdas eftersom det har varit dåligt gensvar på annonser. För resterande åtgärder som<br />
bedöms till 50 småhus och 200 lägenheter uppskattas kostnaderna till 6 000 000 kr.<br />
Byte belysningsstolpar (50)<br />
Utbyte av belysningsstolpar med armaturer har utförts på Gamla Riksvägen(Sagsjön),<br />
Labackavägen, Broddgatan, Kråketorpsgatan, samt Kållereds centrum. Pågående, ej<br />
färdigställt, är Gamla Annebergsvägen. Totalt har 67 st stolpar bytts. Budgeterat är 1,6 mnkr<br />
varav 1,0 mnkr har använts.<br />
Utbyte belysningsarmatur (54)<br />
Under året har 39 st armaturer bytts i Kvarnbyn samt Hällersåkersvägen mot Inseros har fått<br />
20 st nya armaturer samt ny kabel som blivit stulen.<br />
Cykel – Framkomlighet (56)<br />
Breddning av GC-väg vid Eklanda torg och cykelfält på Lantbruksgatan har genomförts.<br />
52
<strong>Mölndal</strong>s stad Verksamhetsberättelse 2012 Gatunämnden<br />
Cykel – Trygghet & Säkerhet (57)<br />
Ombyggnad har skett vid Valås förskola så att transporter inte behöver använda GC-vägen<br />
för tillfart till skolan. Belysning av cykelvägar i Svejserdalen påbörjad. Färdigställs 2013.<br />
Hastighetsöversyn (58)<br />
Hastighetsöversynen för östra <strong>Mölndal</strong> kommer att påbörjas i början av 2013. Arbetet<br />
beräknas pågå under några månader. En eventuell snörik vinter kan göra att tidplanen<br />
förskjuts något. I investeringsbudgeten finns anslag på 0,4 mnkr 2012 vilket inte har<br />
utnyttjats och bör föras över till 2013. Tidplanen för hastighetsöversyn av övriga stadsdelar<br />
kommer att beslutas efter att östra <strong>Mölndal</strong> är färdig.<br />
Trafiksignaler (59)<br />
Nya apparatbyten har utförts vid Göteborgsvägen(Flöjelbergsg.) samt i Eklanda vid<br />
Jolengatan.<br />
Park- och naturområden<br />
Nyanläggning, parker, lekplatser (62)<br />
I investeringsbudgeten finns 0.8mkr för upprustning av parker och lekplatser. GN har<br />
tillstyrkt följande arbeten som utförts: Lekplats i Rävekärr (ej helt klar), lekplats Solängen,<br />
hundrastplats Gustavsbergsgatan, utbyte av träd Idrottsvägen, säkerhetsskyltar lekplatser<br />
samt ny belysning på lekplatserna Hökegårdsgatan, Krokslätts torg, Märgelvägen och<br />
Nordgårdsvägen.<br />
<strong>Mölndal</strong>sån, åtgärder mot översvämningar (66)<br />
Investeringsobjektet inrymmer ett antal åtgärder som kommer att löpa över flera år.<br />
a) Prognos-,styr- och övervakningssystem<br />
Styr- och övervakningssystemet är i drift. Däremot är inte Prognostjänsten färdigutvecklad.<br />
Projektet förväntades gå över i driftsskede 2013, men kommer att ligga kvar som investering<br />
under i alla fall första kvartalet 2013.<br />
MSB har gjort en delutbetalning av statsbidraget på 1 000 000 kr. Resterande del av bidraget<br />
betalas ut efter fullständig slutredovisning när prognostjänsten är klar.<br />
b) Avledningsförbättrande åtgärder<br />
En utredning om kapacitetsförbättrande åtgärder genom att bygga om Stensjö dämme och<br />
fördjupning och bredda Ståloppet tillsammans med <strong>Mölndal</strong>s Kvarnby påbörjades under<br />
2010 och har pågått under 2011. För att kunna genomföra de planerade<br />
avledningsförbättrande åtgärderna krävs miljödom. Under 2012 har arbete med<br />
miljödomsansökan pågått. Ansökan kommer att lämnas in till Mark- och Miljödomstolen i<br />
början av 2013. Åtgärderna kan vid snabb handläggning påbörjas tidigast hösten 2013.<br />
Ansökan om statsbidrag för dessa åtgärder skickades in under 2011. MSB ställer sig<br />
positiva till ansökan då detta är den trånga sektorn för hela Å-systemet, och ansökan<br />
kommer att kompletteras så snart miljödomsansökan är klar.<br />
MSB har under november 2012 flaggat för att det tillfälligt förhöjda bidraget har återgått till<br />
knappt 25 Mkr per år vilket gör att för kommande år är i princip alla medel uppbundna<br />
genom tidigare beslut. Konsekvensen av ovanstående är att det inte finns medel för denna<br />
ansökning förrän tidigast 2015-2016, och det under förutsättning att MSB även i fortsättning<br />
får medel till statsbidraget.<br />
53
<strong>Mölndal</strong>s stad Verksamhetsberättelse 2012 Gatunämnden<br />
c) Invallningsåtgärder längs Ågatan<br />
Under hösten 2012 gjordes de avslutande invallningsåtgärderna inom kvarteret Stockrosen<br />
för att ansluta mot Trafikverkets spont mot Järnvägen. MSB har beviljat och utbetalat stats-<br />
bidrag om 200 000 kr för åtgärderna. På kontot har även förts åtgärder mot översvämningar<br />
vid Ax-gatan, varför budgeten överskridits.<br />
Kålleredsbäcken (67)<br />
En hydraulisk utredning med förslag på kapacitetsförbättrande åtgärder för att minska risken<br />
för översvämningar har slutförts under året. Dock kvarstår en kostnadsbedömning av de<br />
föreslagna åtgärderna och denna ska vara klar i februari 2013. Utifrån denna utredning och<br />
kostnadsbedömning bör beslut tas om arbete med att ansöka om miljödom för<br />
kapacitetsförbättrande åtgärder ska påbörjas.<br />
Under 2012 planerades utbyte av befintlig trumma under GC-vägen vid Lisebergs växthus<br />
med en bedömd kostnad på 1,5 Mkr. Då den offert som togs in för projektering av denna var<br />
dyrare än förväntat, avbröts arbetet för att tas upp på nytt under 2013.<br />
Stora ån (68)<br />
Under 2013 kommer en fördjupad utredning tas fram för att ge svar på vilka<br />
kapacitetshöjande åtgärder som ska prioriteras samt sekundärt identifiera lämplig placering<br />
av reningsåtgärder för förorenat dagvatten innan det runnit ut i Stora Ån.<br />
Ridvägar (70)<br />
0,5 mnkr är budgeterat och en förlängning av ridstig i Bunketorp har påbörjats. Framtagning<br />
av sträckningen har gjorts i samverkan med ridande i området. Stigen har även blivit en<br />
trevlig promenadväg. Arbetet fortsätter 2013 då 0,6 mnkr finns budgeterat för detta.<br />
Fiskevårdsåtgärder (71)<br />
Tillsammans med <strong>Mölndal</strong>s Energi har framtagits en anordning för att kontrollera och<br />
inventera hur mycket ål som tar sig till Kvarnbyn och forsen. Ålen har minskat och det är av<br />
största vikt att vi kartlägger dess vandringar. Endast 8 st. ålar fångades. Resultaten i landet<br />
såg lika illa ut, så en uppföljning kommer att ske 2013.<br />
Tätortsnära natur (72)<br />
Arbete har utförts i Herkules området för att förbättra sumpiga naturytor samt framtagning<br />
av igenvuxna gärdsgårdar. Även området mellan Lindome kyrka och p-plats Bunketorp har<br />
förbättras genom slyröjning och upprustning stig.<br />
Aktivitetsplats (75)<br />
I hälsa och livskvalitet ingår motion. Broslätts näridrottsplats har kompletterats med fler<br />
träningsredskap samt inköp är gjorts av nya redskap för att under våren2013 monteras på yta<br />
utmed Hälsans stig i Bifrost.<br />
Avfallshantering<br />
Återvinningscentralen och Avfallsanläggning Kikås (76)<br />
Investering avser framdragning av brand-/dammvatten till ÅVC och sorteringsanläggning<br />
inklusive utredning och anläggningsarbeten, anläggande av avskiljande nät på<br />
sorteringsanläggningen (som tillkom p.g.a stort behov, med 70 000 tillgodo från anläggande<br />
av el-stängsel), samt containerinköp om 231 000 kr för ÅVC och ÅV-stationer.<br />
Överskridande av budget beror på behovet av avskiljande nät (för att inte kontaminera<br />
sorterade fraktioner på sorteringsanläggningen) samt kostnad för VA-anslutning som tillkom<br />
utöver budgeterat pris.<br />
54
<strong>Mölndal</strong>s stad Verksamhetsberättelse 2012 Gatunämnden<br />
Återvinningscentral Lindome (77)<br />
Utbyggnad och justering av befintlig körslinga inne på anläggningen. Utredning har utförts,<br />
anläggningsarbeten och asfaltering har bidragit till en säkrare vändzon och större yta för<br />
lastväxlare vid containerrangering. Ytterligare containerplats har skapats genom utjämning<br />
och asfaltering av yta vid förpackningsinsamlingen.<br />
Sopsugsanläggning (78)<br />
Inga investeringar har gjorts avseende sopsuganläggning. Investeringsanslag lyfts upp igen<br />
när <strong>Mölndal</strong>s stad har en aktör som är villig att göra satsning och investering.<br />
Vatten- och avloppsförsörjning<br />
Nya va-ledningar (80)<br />
Anslaget har använts till utbyggnad av servisledningar och utvidgning av ledningsnätet för<br />
att ansluta nya abonnenter. Ett 30-tal VA-serviser har utförts under året för att ansluta<br />
fastigheter till det kommunala VA-ledningsnätet.<br />
VA-anläggningsavgifter för icke specifika områden (81)<br />
Intäkter från styckebyggda fastigheter samt objekt som ej specificerats i investeringsbudget/<br />
plan 2012.<br />
Rent dricksvatten, Ytterligare barriär vattenverket (82)<br />
Vattenverket har försetts med en UV-ljus anläggning vilket är en ytterligare barriär mot<br />
bakterier och parasiter för att säkerställa att ingen vattenburen smitta ska kunna nå ut till<br />
abonnenterna. Vattenverket har bytt ut oljeuppvärmning mot bergvärme som är en<br />
miljövänligare och mer ekonomisk uppvärmningsmetod.<br />
Ledningsnät dricksvatten inkl anläggningar (85)<br />
Ledning Diamantvägen-Industrivägen planeras att utföras under 2013. Projektering har skett<br />
under 2012. Lackarebäcks högreservoar har inhägnats med staket för att förhindra<br />
skadegörelse.<br />
Ledningsnät spillvatten inkl anläggningar<br />
VAIO; (86)<br />
Fokus ligger på att färdigställa en översiktlig beskrivning av samtliga omvandlingsområden<br />
inom kommunen samt ta fram en prioriteringslista för utbyggnaden av kommunalt VA.<br />
Dokumentet beräknas vara färdigställt under våren 2013.<br />
Helenevik;<br />
Vatten och avloppsledningar anläggs för fastigheter utmed Boråsvägen. Arbetet startade<br />
under hösten 2012 och kommer att färdigställas under 2013 i samband med att GC-bana<br />
byggs utmed Boråsvägen.<br />
Hällesåkers pumpstation (ombyggnad av Hällesåkers reningsverk till pumpstation)<br />
Detaljprojektering och markförhandlingar pågår för utbyggnaden av ny överfäringsledning<br />
för spillvatten. Byggnation beräknas under 2013.<br />
Ågatans avloppspumpstation; (88)<br />
Åtgärder kommer inte att vara möjliga att utföra under året eftersom de kräver laga kraft<br />
vunnen detaljplan. Detaljplanen har varit ute på utställning i slutet av 2012. Utredningar för<br />
åtgärder på ledningssystemet som påverkar pumpstationen har utförts under året.<br />
55
<strong>Mölndal</strong>s stad Verksamhetsberättelse 2012 Gatunämnden<br />
Ledningsnät dagvatten<br />
Göteborgsvägen (89)<br />
Åtgärder på ledningsnätet som planerades att utföras under 2012 planeras att utföras 2013 på<br />
grund av att gatuarbetena på Göteborgsvägen inte har utförts som planerat.<br />
Ledningsnät vatten- spill och dagvatten (90 – 95)<br />
Bosgården;<br />
Omläggning av vatten och avloppsledningar har utförts i Häradsgatan för att leda om spill-<br />
och dagvatten som tidigare gått genom sjukhusområdet. Renovering av vattenledning har<br />
utförts på Djäknegatan för att säkerställa en god dricksvattenleverans.<br />
Åby;.<br />
Anläggning av nya VA-ledningar på Idunagatan har utförts under 2012 för 2,2 mnkr och<br />
pågående etapp blir klar i början av 2013. Ny spillvattenledning på Skrittgatan och<br />
Ridspögatan planerades att utföras under 2012 för 2 mnkr men på grund av försening av<br />
markåtkomst utförs arbetet 2013.<br />
Våmmedal;<br />
I området har utredningar för 0,1 mnkr utförts under 2012 för att lokalisera tillskottsvatten,<br />
utredningarna kommer att fortsätta 2013. På Olas väg är det planerat att anlägga en ny<br />
dagvattenledning men på grund av förseningar med markåtkomst planeras arbetet att utföras<br />
2013 för 0,8 mnkr.<br />
Toltorpsdalen;<br />
Utredningar har utförts för att lokalisera tillskottsvatten under 2012. VA-ledningar har<br />
anlagts i samband med utbyggnaden av Stiernhielm för 1,5 mnkr. Separering av dagvatten<br />
på Wättnegatan senareläggs och utförs 2013.<br />
Pumpstationer upprustning;<br />
Annestorp, Sagered samt Alvereds avloppspumpstationer har renoverats med nya elskåp<br />
samt förbättrad övervakning och kommunikation. På Lekevallsgatan samt Dalgångnslidens<br />
tryckstegringsstationer har nya elskåp samt nytt styrsystem och radiokommunikation<br />
installerats.<br />
Övrig ledningsförnyelse; (95)<br />
Sörgården;<br />
Planerade utredningar för lokalisering av tillskottsvatten under 2012 har inte utförts.<br />
Bostadsområde Enerbacken;<br />
Separering av spill- och dagvatten samt ny vattenledning har utförts i Eduard Boyes gata<br />
mellan Gunnebogatan och Västra liden.<br />
Annestorp;<br />
Ny dagvattenledning har förlagts i Aspvägen för att öka kapaciteten i systemet.<br />
En utredning har påbörjats i området runt Ginstvägen för att klargöra lämplig åtgärd för<br />
dagvattenproblemen som råder i området. Arbetet fortsätter under 2013.<br />
Bölet:<br />
Förnyelse av VA-ledningar på Norra Källåsvägen och Frälseängsvägen har utförts under<br />
2012 för 2,9 mnkr och blir klart under 2013.<br />
56
<strong>Mölndal</strong>s stad Verksamhetsberättelse 2012 Gatunämnden<br />
Krokslätt Kämpegatan;<br />
Separering av dagvatten samt anläggande av nya VA-ledningar har utförts på Kämpegatan<br />
under 2012 för 2,0 mnkr.<br />
VA, Taljegården<br />
Projekteringsarbeten för etapp 2 har utförts under 2012 för 0,1 mnkr.<br />
VA, Åby Stallbacke<br />
Etapp 1 av infrastrukturutbyggnad påbörjades hösten 2012 och färdigställs under 2013.<br />
VA, Västra Balltorp Blixås<br />
Inga åtgärder under året beroende på pågående arbete med exploateringsavtal.<br />
VA, <strong>Mölndal</strong>s Centrum<br />
Under året kommer planering och utredningsarbeten att ske. Åtgärder har utförts under 2012<br />
i samband med arbetet med cirkulationsplats Storgatan för 1,7 mnkr. Planering och<br />
utredningsarbeten kommer att fortsätta under 2013 inför <strong>Mölndal</strong>s centrum samt åtgärder i<br />
samband med cirkulationsplats Storgatan.<br />
VA, Heljered etapp II<br />
Inga åtgärder under året beroende på pågående planarbete.<br />
VA, Svartmossevägen<br />
Detaljplanen vann laga kraft 2012. Projektering av vatten och avlopp har utförts. Byggstart<br />
planeras våren 2013.<br />
VA, Stiernhielm/Wallinsgatan 1<br />
Projektering och utförande av nya VA-ledningar har påbörjats under 2012 för 2,0 mnkr och<br />
arbetena slutförs under våren 2013.<br />
VA, Kängurun<br />
Projektering av VA-ledningar för kvarteret Kängurun 21 har påbörjats under 2012 för 0,35<br />
mnkr och fortsätter under 2013.<br />
VA, Kållereds begravningsplats<br />
Nya VA-ledningar har utförts under 2012 för 0,2 mnkr för försörjning av vatten- och<br />
spillvatten till Kållereds begravningsplats.<br />
VA, Kvarnbyvallen<br />
Utbyggnaden av VA-ledningar har försenats och kommer att påbörjas under våren 2013.<br />
Under 2012 har projektering utförts och upphandling av entreprenad påbörjats.<br />
VA, Lilla Fässbergsdalen<br />
Inga åtgärder under året beroende på pågående planarbete.<br />
(Kvar från 2011)<br />
Bifrost, Wallinsgatan- Lantbruksgatan<br />
Inget utfört under 2012.<br />
57
<strong>Mölndal</strong>s stad Verksamhetsberättelse 2012 Gatunämnden<br />
Vattenledning till Eklanda<br />
Ny vattenledning mellan Eklanda och befintlig ledning i Frölundagatan har utförts. Åtgärden<br />
avser att möjliggöra vattenförsörjning av Eklandaområdet från <strong>Mölndal</strong>s vattennät.<br />
Spårhagavägen i Fågelsten<br />
Ny vattenledning för att förstärka och binda ihop huvudvattennätet. Arbetet utförs under<br />
2013.<br />
Sinntorps vattentäkt<br />
Ett arbete har påbörjats för att i första hand identifiera vilket reservvattenbehov som<br />
kommunen har. När detta är framtaget kommer arbetet med Sinntorps vattentäkt fortsätta för<br />
att matcha behovet.<br />
58
MÖLNDALS STAD Tj änsteskrivelse 1(34)<br />
Tekniska förvaltningen 2013-03-2 1 GN 501/12<br />
Andreas Svendsen<br />
Tekniska nämnden<br />
Förslag till nya lokala avfalisföreskrifter för <strong>Mölndal</strong>s<br />
stad<br />
Sammantattning<br />
Gällande renhållningsordning bestående av avfallsplan och lokala avfallsföreskrifter,<br />
gäller från den 1 januari 2008. Renhållningsordningen revideras normalt vart femte till<br />
vart sjätte år, med hänsyn till förändringar i lagstiftning, den egna verksamheten, ny<br />
statistik m.m.<br />
Under 2012 och 2013 har tekniska förvaltningen utarbetat förslag till nya lokala<br />
avfalisföreskrifter. Avfallsplan för de kommande åren är redan fastställd (A2020) och<br />
kommer tillsammans med de nya föreskrifterna utgöra ny renhållningsordning för<br />
<strong>Mölndal</strong>s stad.<br />
Förslag till beslut<br />
Tekniska nämnden föreslår kommunfullmäktige att besluta om nya lokala<br />
avfalisföreskrifter, enligt utställda förslagshandlingar daterade den 19 februari 2013<br />
med redaktionella ändringar, att gälla från den 1juli 2013.<br />
Bakgrund<br />
Förslaget på nya avfalisföreskrifter diskuterades under sommaren 2012 internt i<br />
kommunen med bl.a. representanter från miljö- och hälsoskyddskontoret och<br />
stadsbyggnadskontoret. Under hösten 2012 var förslaget ute på remiss bland 55<br />
externa remissinstanser (se bilaga 2). Vidare var förslaget under perioden 1 december<br />
2012 — 15januari 2013 utställt i stadshushallen i <strong>Mölndal</strong> och på biblioteken i<br />
<strong>Mölndal</strong>, Kållered och Lindome. Samrådet resulterade i ett flertal förtydliganden och<br />
redaktionella ändringar, varför ett reviderat förslag ställdes ut under 22 februari — 22<br />
mars 2013.<br />
Avfalisföreskrifterna utgör lokal lagstiftning för hantering av avfall inom kommunen.<br />
De nya lokala föreskrifter som tagits fram innehåller tydligare krav och riktlinjer för<br />
transportvägar, avfallsutrymmen och behållarplats. Avsikten är att uppfylla skarpare<br />
krav som ställs av Arbetsmiljöverket, men också att tydliggöra exempelvis vilka<br />
förutsättningar som ska uppfyllas vid nybyggnation av bostadsområden. Som exempel<br />
på förändringar kan nämnas att säck helt har uteslutits som behållartyp, samt att<br />
maximalt skjut- och dragmotstånd för hantering av kärl har införts. Ett annat exempel<br />
är en kraftig begränsning av backning för att uppfylla krav från Arbetsmiljöverket.<br />
Backning far enligt Arbetsmiljöverket endast förekomma vid vändning som kan ske<br />
utan att återkommande backningsmanöver krävs.<br />
De lokala föreskrifterna som helhet har också fatt en disposition som överensstämmer<br />
bättre med andra kommuners avfallsföreskrifter. Dessutom har två typer av material<br />
tillkommit under rubriken hushåilsavfall<br />
Återanvändbart material: 1 enlighet med kommunens målsättning att avancera i<br />
avfallstrappan föreskrivs i förslaget på nya avfalisföreskrifter att återanvändbart
MÖLNDALS STAD Tjänsteskrivelse 2(34)<br />
Tekniska förvaltningen 2013-03-21 GN 501/12<br />
Andreas Svendsen<br />
material som exempelvis möbler, kläder och porslin bör sorteras ut och lämnas i de<br />
system som kommunen eller andra samhällsaktörer tillhandahåller.<br />
Filtermaterial från fosforfällor och andra jämförbara filter: Fosforfällor är relativt nytt<br />
och det har därför tidigare inte beskrivits i avfalisföreskrifterna.<br />
Tekniska förvaltningen har under 2012 och 2013 utrett begreppet tänkt fastighetsgräns<br />
som har diskuterats för att förtydliga var hämtning sker om hämtningsfordon inte kan<br />
angöra vid fastighetsgräns.<br />
Tekniska förvaltningens förslag är att hämtning sker vid fastighetsgräns, så nära<br />
uppställningsplats för hämtningsfordon som möjligt. Om inte hämtningsfordon kan<br />
angöra vid fastighetsgräns anvisar kommunen en alternativ plats, vilket är vid<br />
hämtningsfordons närmaste uppställningsplats vid farbar väg. Vad som krävs för att<br />
väg ska vara farbar framgår tydligt i avsnitt om transportvägar i avfalisföreskrifterna.<br />
Liksom tidigare accepteras dragväg (avstånd mellan fordons uppställningsplats och<br />
hämtningsställe) upp till 5 meter. Därefter kan kund köpa till dragväg upp till<br />
maximalt 50 meter mot avgift som framgår av renhållningstaxan. Om särskilda skäl<br />
föreligger kan längre dragväg accepteras.<br />
Tidigare avsnitt “Utrymmen för avfallshantering och källsortering, behållarplats,<br />
behållare, hämtningsvägar m.m.” har utökats och beskrivs i fyra separata avsnitt.<br />
Dessutom har kapitel 2 Ansvar utökats med målsättningen att samla så stor del av alla<br />
ansvarsfrågor på ett och samma ställe. Ett avsnitt som beskriver rutiner för utnyttjande<br />
av kommunens återvinningscentraler har också lagts till.<br />
Slutligen kan nämnas att förslaget på nya avfallsföreslcrifter har utformats så att det är<br />
möjligt (dock ej nödvändigt) att införa fastighetsnära insamling för villor. Till exempel<br />
har hämtningsintervall för brännbart avfall och matavfall ändrats till normalt varannan<br />
vecka för småhus, istället för varje vecka som tidigare. Enligt ny skrivning av<br />
sortering av producentansvarsmaterial kan hushållens avfall som omfattas av<br />
producentansvar lämnas i något av de system som kommunen eller producent<br />
tillhandahåller.<br />
Te,j$niskja örvaItningen<br />
Gö an Werner 1v1arie Omerain Blomqvist<br />
Tels\nisk chef Avdelningschef Återvinning och avfall<br />
Bilagor<br />
1. Sanirådsredogörelse<br />
2. Sändlista<br />
3. Förslag på nya lokala avfallsföreskrifter
MÖLNDALS STAD Tjänsteskrivelse 3(34)<br />
Tekniska förvaltningen 2013-03-21 GN 501/12<br />
Andreas Svendsen<br />
8 /L 1,<br />
Bilaga 1 - Samrådsredogörelse<br />
Kommunens nämnder, berörda tjänstemän; vissa företag, organisationer och<br />
föreningar samt myndigheter har fått förslaget på nya lokala föreskrifter för<br />
avfalishantering i <strong>Mölndal</strong>s stad skickat till sig för möjlighet att lämna synpunkter.<br />
Förslaget har också funnits tillgängligt på <strong>Mölndal</strong>s stads hemsida under de två<br />
perioder som förslaget varit utställt för allmänheten. Information om samråd har<br />
funnits på kommunens hemsida samt i <strong>Mölndal</strong>s-Posten.<br />
Följande har lämnat synpunkter på förslaget:<br />
1. Kommunledningskontoret i mölndal<br />
2. Renova<br />
3. Allfrakt<br />
4. AstraZeneca AB<br />
5. Skånhälla Samfällighet<br />
Följande har lämnat svar utan erinran:<br />
1. Göteborgsregionens kommunalförbund<br />
Övriga instanser har inte yttrat sig i ärendet.<br />
Nedan följer en sammanställning av alla inkomna synpunkter. Samtliga svar på<br />
samrådet finns samlade i sin helhet på gatukontoret och är också diarieförda.
MÖLNDALS STAD Tjänsteskrivelse 4(34)<br />
Tekniska förvaltningen 2013-03-21 GN 50 1/12<br />
Andreas Svendsen<br />
1 Kommunledningskontoret <strong>Mölndal</strong>s stad<br />
Synpunkt: Kommunledningskontoret har lämnat synpunkter och efterfrågar ett<br />
förtydligande av benämningarna “tidningar” och “returpapper”. Dessutom betonar<br />
man vikten av att insamlingspiatser för återvinningsbart material, batterier och mindre<br />
mängder farligt avfall ligger tillräckligt tätt så att boende kan lämna avfallet utan att<br />
behöva tillgång ha till bil.<br />
Tekniska förvaltningens kommentar: Ett förtydligande har gjorts i<br />
Avfallsföreskrifterna genom att lägga till en förklaring av vad som omfattas av<br />
förordningen för producentansvar för returpapper. Den direkta kommunikationen till<br />
kunder kan förbättras genom exempelvis tydligare dekaler på kärl.<br />
Vad gäller insamlingsplatser kan nämnas att målsättningen för avfalishanteringen i<br />
kommunen är att erbjuda så stor del av invånarna som möjligt fastighetsnära<br />
insamling. Detta gäller även farligt avfall genom insamling på exempelvis<br />
bensinmackar, “samlaren” samt att fastighetsägare kan beställa farligt avfallskåp.<br />
2 Renova<br />
Renova har lämnat synpunkter på förslaget. Man anser att det är bra att<br />
arbetsmiljöfrågorna får stor vikt i föreskrifterna, men önskar att fler riktlinjer kring<br />
utformning av hämtställen med alternativa hämtningssystem som underjordbehållare,<br />
sopsug m.m. borde vara med i föreskrifterna eftersom dessa system blir allt vanligare<br />
vid hämtning av hushållsavfall.<br />
Nedan följer en redovisning av Renovas synpunkter samt tekniska förvaltningens svar<br />
på dessa.<br />
Synpunkt: Eftersom arbetsmiljöfrågorna får stort utrymme i föreskrifterna föreslår vi<br />
att även Arbetsmiljöverket borde vara remissinstans till avfalisföreskriftema.<br />
Tekniska förvaltningens svar: Detta bedömdes inte som nödvändigt eftersom<br />
avfallsföreskrifterna hänvisar till Arbetsmiljöverkets lagar och regler. 1 de fall<br />
arbetsmiljöfrågor tas upp i föreskrifterna baseras riktlinjer och krav på Avfall Sveriges<br />
handbok för avfallshantering.<br />
Synpunkt: 1 kapitel 2, § 1 framgår att tillsynen av föreskrifterna ligger på kommunens<br />
Miljö- och klimatnämnd (Miljö- och hälsoskyddsnämnd, tekniska förvaltningens<br />
anmärkning). Det kan trots detta uppstå oklarheter om vem som utövar tillsyn över<br />
arbetsmiljödelarna i föreskrifterna eftersom Arbetsmiljöverket normalt ansvarar för<br />
tillsyn av arbetsmiljöföreskrifter och inte kommunens Miljö- och klimatnämnd.<br />
Avfallsentreprenören har ett arbetsmiljöansvar för sina anställda men har inget<br />
tillsynsansvar för avfalisföreskrifterna.<br />
Tekniska förvaltningens svar: Ett tillägg har gjorts i kapitel om ansvar och<br />
skyldigheter: “Arbetsmiljöverket har det övergripande tillsynsansvaret för<br />
arbetsmilj ön i avfallshanteringen.”<br />
Synpunkt: Då nya hämtställen, speciellt vid flerfamiljshus och affärscentra<br />
tillkommer, är det önskvärt att en inspektion av stället görs innan avfallshämtningen<br />
startar för att kontrollera att kraven i föreskrifterna följs. Denna kontroll bör utföras av<br />
kommunen och inte, som idag ofta är fallet, av avfallsentreprenören.
MÖLNDALS STAD Tjänsteskrivelse 5(34)<br />
Tekniska förvaltningen 2013-03-2 1 GN 501/12<br />
Andreas Svendsen<br />
Tekiiiska förvaltningens svar: Det framgår tydligt av avfallsföreskrifterna vilka krav<br />
som ställs på avfallsutrymmen och transportvägar. Oftast görs även en besiktning av<br />
nybyggda avfallsutrymmen då kärl ställs ut. Det är dock fastighetsägarens ansvar att se<br />
till att de utrymmen och transportvägar som används uppfyller de krav som ställs i<br />
avfallsföreskrifterna. 1 de fall där inte kommunen är entreprenör (t.ex. fastighetsnära<br />
insamling av producentansvarsmaterial) är det upptill varje entreprenör att bedöma om<br />
hämtning kan ske.<br />
Synpunkt: Det bör tydliggöras att kommunen och/eller mottagande behandlare har<br />
rätten att genomföra avfallskontroller på olika avfallsfraktioner.<br />
Tekniska förvaltningens svar: Ett tillägg har gjorts i förslaget på nya lokala<br />
avfalisföreskrifter. Särskilt då kund i framtiden kan komma att ha abonnemang där ett<br />
flertal fraktioner ska sorteras ut är det bra att kommunen har möjlighet att kontrollera<br />
utsorteringsgrad/renhet.<br />
Synpunkt: Begreppet farligt avfall måste stämma överens med lagstiftningens<br />
definition. På flera ställen i föreskrifterna pratar man om farligt avfall som om detta<br />
begrepp inte innefattade elektriska och elektroniska produkter. Detta bör förtydligas.<br />
Tekniska förvaltningens svar: Detta har förtydligats genom att lägga till elektriska<br />
och elektroniska produkter i avsnitt om farligt avfall.<br />
Synpunkt: § 1 i Kapitel 2 Kommunens ansvar bör förtydligas så att det framgår att<br />
Miljö- och klimatnänmden (Miljö- och hälsoskyddsnämnden) endast har tillsyn över<br />
efterlevnaden av dessa föreskrifter (om det är det som avses). Det är fler än Miljö- och<br />
klimatnämnden som har tillsynsansvar enligt Miljöbalken.<br />
Tekniska förvaltningens svar: Paragrafen har utökats med att Arbetsmiljöverket har<br />
övergripande tillsynsansvar över arbetsmiljön i avfallshanteringen samt att<br />
Räddningstj änsten utövar tillsyn av anläggningar, upplag etc.<br />
Synpunkt: 1 kapitel 3 § 9 Slam bör framgå om eventuell vattenåterfyllning av<br />
minireningsverk efter tömning sker genom fastighetsägarens eller kommunens försorg.<br />
Tekniska förvaltningens svar: Vattenåterfyllning sker normalt i samband med<br />
slamtömningen. Däremot är det fastighetsägarens ansvar att sköta anläggning enligt de<br />
krav som finns.<br />
Synpunkt: 1 avsnitt om slambrunn bör tillägg göras att “en vikt på ca 40 kg accepteras<br />
under förutsättning att skjut- eller dragmotståndet inte överskrider 300N vid öppning<br />
av locket”.<br />
Tekniska förvaltningens svar: Ett tillägg har gjorts enligt synpunkt.<br />
Synpunkt: 1 kapitel 3 § 14 Avfallsutrymme hänvisas till arbetsmiljölagen och till<br />
Avfall Sveriges handbok. Det bör inte göras enbart under 14 utan på annat ställe i<br />
föreskrifterna så det framgår att dessa gäller generellt för tillämpliga delar i hela<br />
föreskriften.<br />
Tekniska förvaltningens svar: Synpunkten har inarbetats genom ett tillägg i avsnittet<br />
tillämpliga föreskrifter.<br />
Synpunkt: punkt d) i avsnitt om avfallsutrymme bör kompletteras med: “Storleken på<br />
rummet bestäms även av hämtningsfrekvensen” samt “Då käri hanteras skall den fria<br />
gången mellan olika kärl vara minst 1,5 meter.”
MÖLNDALS STAD Tj änsteskrivelse 6(34)<br />
Tekniska förvaltningen 2013-03-21 GN 501/12<br />
Andreas Svendsen<br />
- Slangdragning<br />
- Lock<br />
- Hämtställen<br />
- Ev<br />
- En<br />
- Hårdgjord<br />
- Fri<br />
- Hela<br />
- Inga<br />
- Halkfri<br />
- Hämtställen<br />
- Fritt<br />
Mått för utrymme med containerhantering bör flyttas till separat rubrik under 15 §<br />
“Hämtställe för containerbil”<br />
Tekniska förvaltningens svar: 1 de flesta fall är det hämtningsfrekvensen som avgörs<br />
av avfallsutrymmets storlek och möjligt antal kärl. Förslaget på nya avfallsföreskrifter<br />
har ändrats så att den fria gången mellan olika käri ska vara minst 1,5 meter. Mått för<br />
containerhantering har förtydligats under separat rubrik “hämtningsställe för<br />
containerbil”<br />
Synpunkt: § 15 Hämtställe i kapitel 3 bör kompletteras med ytterligare paragrafer<br />
som innehåller specifika krav för slamsugningsfordon, kranbilar (t.ex. för<br />
underjordsbehållare) samt containerbilar.<br />
För slamsugningsfordon bör text kompletteras med följande:<br />
till fettavskilj are får inte ske genom utrymme där livsmedel hanteras.<br />
skall vara försett med handtag<br />
skall inte etableras i anslutning till gång- och cykelväg, i bilfria områden,<br />
intill lekplatser, skolor, förskolor eller äldreboenden<br />
hänglås skall skyddas mot regn och rost<br />
fri arbetsyta på minst 60 cm skall finnas runt objektet<br />
Texten under § 9 a) kan också flyttas hit eftersom det är arbetsmiljökrav.<br />
Tekniska förvaltningens svar: 1 princip gäller samma regler för hämtställe för<br />
slamsugningsfordon som för övriga hämtställen. Däremot kan text under § 9 flyttas till<br />
hämtställe. Avsnitt om Slam har utökats enligt kommentar om slangdragning. Ett<br />
tillägg har gjorts till avsnitt om lock eller manlucka till slamavskiljare, fettavskiljare,<br />
slutna tankar och oljeavskilj are så att detta ska vara försett med handtag.<br />
Synpunkt: Följande krav bör vara med under exempelvis ny rubrik “Hämtställe för<br />
kranbilar (t. ex. underj ordsbehållare)”:<br />
yta. Tillräcklig bärighet för fordonets stödben.<br />
höjd: minst 10 meter från mark vid kranarmens arbetsområcie.<br />
lyftområdet vid av- och pålastning skall kunna övervakas av föraren.<br />
korsande gång- eller cykelbanor under kranens arbetsområde.<br />
mark runt behållare.<br />
skall inte etableras i anslutning till gång- och cykelväg, i bilfria områden,<br />
intill lekplatser, skolor, förskolor eller äldreboenden.<br />
arbetsutrymme på 1 meter runt hela behållaren.<br />
Tekniska förvaltningens svar: Detta är i dagsläget inte alctuellt för avfallshanteringen<br />
i <strong>Mölndal</strong>s stad då underjordsbehållare m.m. inte tillämpas.
MÖLNDALS STAD Tjänsteskrivelse 7(34)<br />
Tekniska förvaltningen 2013-03-21 GN 501/12<br />
Andreas Svendsen<br />
- Manöverytan<br />
- Fri<br />
- Fri<br />
- Halkffi<br />
- Fritt<br />
- Belysning<br />
- Inga<br />
- Hämtställen<br />
- Fri<br />
- Hårdgjord<br />
Synpunkt: Följande krav bör vara med under ex ny rubrik “Hämtställe för<br />
containerbil”:<br />
skall vara hårdgj ord yta. Manöverutrymme framför fri container minst<br />
10 meter. Står containem under tak
MÖLNDALS STAD Tjänsteskrivelse 8(34)<br />
Tekniska förvaltningen 2013-03-2 1 GN 501/12<br />
Andreas Svendsen<br />
avfalisföreskrifterna, liksom krav på hårdgj ord farbana. Krav på trafiksäkerhet för<br />
medtrafikanter omfattas av första stycket i § 16.<br />
Synpunkt: Maximalt tillåten längd på dragväg bör vara 25 meter och undantag bör<br />
endast tillåtas vid speciella omständigheter. Dessutom bör krav finnas på belysning<br />
med tillräcklig styrka och placering för arbete i mörker.<br />
Tekniska förvaltningens svar: 1 <strong>Mölndal</strong> tillåts upp till 50 meter. Enligt<br />
Arbetsmiljöverket utgör detta inget problem så länge dragvägs utformning är<br />
acceptabel. Däremot är ett mål i kommunen att styra mot minskade dragavstånd.<br />
Belysning av dragväg anses inte vara rimligt att ställa på dragvägar.<br />
Synpunkt: 1 kapitel 4 beskrivs farligt avfall från verksamheter. Om eget<br />
uppsamlingsutrymme finns för farligt avfall bör föreskrifterna påminna om att<br />
anmälan krävs när större mängder uppnås.<br />
Tekniska förvaltningens svar: Verksamhetsavfall hör inte till kommunens ansvar.<br />
Däremot står i avsnittet om verksamheters farliga avfall att “Förvaring av farligt avfall<br />
i avvaktan på borttransport ska ske på ett ur miljö- och hälsoskyddssynpunkt<br />
betryggande sätt”. Det åligger varje verksamhet att ha kännedom om vad detta innebär<br />
för de typer av farligt avfall som uppstår och hanteras i verksamheten.
MÖLNDALS STAD Tjänsteskrivelse 9(34)<br />
Tekniska förvaltningen 2013-03-21 GN 501/12<br />
Andreas Svendsen<br />
3 Allfrakt<br />
Synpunkt: Allfrakt menar att det bör förtydligas att avfall med producentansvar inte<br />
måste lämnas till kommunen utan även kan lämnas till andra insamlingssystem.<br />
Producenterna har ju ofta entreprenörer som de anlitar och erbjuder bl.a. fastighetsnära<br />
hämtningar liksom det finns entreprenörer som erbjuder insamlingssystem som är<br />
anknutna till producentansvaret. Med justerad skrivning enligt ovan är man inte<br />
fastlåst enbart till återvinningsstationer och ger fastighetsägaren fler möjligheter.<br />
Det bör då också stämma mer överens med ev. förslag i den framlagda<br />
Avfallsutredningen.<br />
Tekniska förvaltningens svar: Text i avfallsföreskrifter har ändrats så att den<br />
möjliggör insamling genom andra entreprenörer än kommunen.<br />
4 AstraZeneca AB<br />
Synpunkt: AstraZeneca påpekade att förslaget på nya avfallsföreskrifter endast<br />
tillåter att riskavfall bestående av stickande/skärande/smittförande avfall ska förvaras i<br />
särskilda behållare som tillhandhålls av och lämnas till apotek. Man menar vidare att<br />
man idag lämnar detta avfall till Renova, eftersom det är så stora mängder och att detta<br />
även fortsättningsvis bör vara tillåtet enligt avfallsföreskrifterna.<br />
Tekniska förvaltningens svar: Avsnitt som berör riskavfall har förtydligats så att det<br />
framgår att det endast är hushållens riskavfall som ska förvaras i behållare<br />
tillhandahållna av apotek samt lämnas till apotek.<br />
5 Skånhälla Samfällighet<br />
Allmanna synpunkter: Skånhälla Samfiillighet menar att en konsekvens av förslaget<br />
på nya avfallsföreskrifter är att varje villa-/småhusägare kommer att ha upp till 4 kärl<br />
på sin tomt och att detta inte är rimligt.<br />
Tekniska förvaltningens svar: tekniska förvaltningen utreder för närvarande<br />
möjligheten att införa fastighetsnära insamling med flerfackskärl för villahushåll.<br />
Huruvida systemet ska införas i <strong>Mölndal</strong>s stad kommer att behandlas politiskt under<br />
hösten 2013. Det förslag på avfallsföreskrifter som nu åter är ute för samråd medför<br />
dock inte i sig att systemet måste införas. Vid ett eventuellt införande kommer<br />
systemet vidare att varafrivilligt. Till sist ska förtydligas att fastighetsnära insamling<br />
med flerfackskärl innebär att kunden har två kärl.<br />
Synpunkt: Skånhälla Samfällighet påpekar att förslaget på nya avfallsföreskrifter inte<br />
har kungjorts utan endast annonserats i tidning samt på kommunens hemsida.<br />
Förslaget bör därför ställas ut igen.<br />
Tekniska förvaltningens svar: Eftersom en rad synpunkter inkommit, däribland<br />
Skånhälla samfällighets, och inarbetats i förslaget togs beslut om att ställa ut förslaget<br />
igen. Vid det tillfället kungjordes förslaget enligt bestämmelser i MB kap 15 §<br />
13,14, 15.<br />
Synpunkt: Skånhälla samfällighet menar att förslag i avfallsutredningen (SOU<br />
2012:56) redan inarbetats i kommunens avfallsföreskrifter, innan utredningens förslag<br />
antagits av riksdagen och att detta är anmärkningsvärt.
MÖLNDALS STAD Tj änsteskrivelse 10(34)<br />
Tekniska förvaltningen 2013-03 -21 GN 50 1/12<br />
Andreas Svendsen<br />
Tekniska förvaltningens svar: Om det är möjligheten för kommunen att samla in<br />
matavfall samt förpackningar och tidningar fastighetsnära som avses så kan nämnas att<br />
det främst är en åtgärd för att arbeta mot kommunens miljömål. Hur detta material ska<br />
samlas in avgörs av kommunflullmäktige. Det större test (650 villor) som nu<br />
genomförs i <strong>Mölndal</strong> visar på en betydligt ökad återvinningsgrad, vilket är i linje med<br />
kommunens (liksom nationella) miljömål.<br />
Synpunkt: Skånhälla samfällighets styrelse menar att ett så pass omfattande<br />
dokument som innehåller större förändringar i avfallshanteringen borde innehållit en<br />
sammanfattning av förändringar som drabbar fastighetsägare. Detta bl.a. för att<br />
fastighetsägare i god tid innan förändringarna träder i kraft ska kimna planera sin<br />
avfallshantering.<br />
Tekniska förvaltningens svar: Tekniska förvaltningen håller med om att det kunde<br />
varit på sin plats med en sammanfattning. Däremot ska påpekas att hushållen givetvis<br />
kommer att informeras om förändringar i god tid. Detta sker dock genom utskick av<br />
information samt på hemsidan, då endast en mycket liten del av alla hushåll läser<br />
avfallsföreskriftema.<br />
Synpunkt: Ansatser till att minska uppkomsten av avfall saknas.<br />
Tekniska förvaltningens svar: Det finns mycket riktigt inga mål för<br />
avfallshanteringen i avfallsföreskrifterna, som framförallt är en lokal lagstiftning för<br />
avfallshantering i kommunen. Mål för avfallshanteringen finns i befintlig avfallspian<br />
för Göteborgsregionen (A2020) som är en del av den kommunala<br />
renhållningsordningen.<br />
Synpunkt: Farligt avfall ska enligt föreskrifterna läggas i behållare och vara väl<br />
förpackat och tydligt märkt med uppgift om innehåll. Frågan är om enskilda personer<br />
har tillräckliga kunskaper om risker att förvara olika slags farligt avfall i samma<br />
behållare samt kunna märka innehållet relaterat till hälso-o-miljökriterier.<br />
Tekniska förvaltningens svar: Det räcker att märka emballage med uppgift om<br />
innehåll så att det framgår vad för typ av produkt det rör sig om.<br />
Synpunkt: Enligt avfallsförerskrifterna ansvarar fastighetsinnehavare eller<br />
nyttjanderättshavare för rengöring och tillsyn av kärl. Storleken på avfallskäri medför<br />
att rengöring sker utomhus och därmed att tvättvatten avleds till dagvattennätet. Detta<br />
är olämpligt ur miljö- och hälsosynpunkt.<br />
Tekniska förvaltningens svar: Rengöring och tillsyn av kärl är fastighetsägarens<br />
ansvar, vilket dock inte innebär att fastighetsägaren ska utföra rengöring av kär! själv.<br />
Käritvätt kan beställas av gatukontoret mot självkostnadspris. Alternativt kan kär!<br />
tvättas i gör-det-själv tvätthall.<br />
Synpunkt: Matavfallsinsamling bör inte vara obligatoriskt.<br />
Tekniska förvaltningens svar: Det finns inga planer i kommunen på att göra<br />
eventuell matavfallsinsamling obligatorisk.<br />
Synpunkt: Det bör inte vara ett krav att brännbart trädgårdsavfall transporteras till<br />
någon av kommunens återvinningscentraler. Ur miljösynpunkt (transport) far det anses<br />
tveksamt om fastighetsägare ska tvingas transportera mindre mängder brännbart<br />
trädgårdsavfall till återvinningscentraler. Enligt gällande lagtolkning har<br />
trädgårdsavfall i normal omfattning och innehåll från småhus/villor klassats som
MÖLNDALS STAD Tjänsteskrivelse 11(34)<br />
Tekniska förvaltningen 2013-03-2 1 GN 501/12<br />
Andreas Svendsen<br />
hushållsavfall och kunnat avyttras via hushållskärl. Text i fc5reskrifter “Grovavfall och<br />
trädgårdsavfall ska forslas bort skilt från övrigt hushållsavfall” bör ändras till<br />
“grovavfall och icke brännbart trädgårdsavfall ska forslas bort skilt från övrigt<br />
hushållsavfall”.<br />
Tekniska förvaltningens svar: Trädgårdsavfall räknas till hushållsavfall, men har<br />
även tidigare mottagits på kommunens återvinningscentraler eftersom man där har<br />
separat behandling av avfallet. Enligt förslaget på nya avfallsföreskrifter tillåts även<br />
eget omhändertagande av trädgårdsavfall genom kompostering förutsatt att det kan ske<br />
utan olägenhet för omgivningen. Bränning av trädgårdsavfall kan ske förutsatt att det<br />
sköts på ett sådant sätt att olägenhet inte uppstår samt att det inte föreligger<br />
eldningsförbud som utfärdats av behörig myndighet.<br />
Synpunkt: Skånhälla samfällighet ställer sig frågande till fastighetsnära insamling<br />
med flerfackskärl för villor. Dels p.g.a. utrymmesbehov för förvaring av kärl, dels<br />
utseendemässigt eftersom systemet kan innebära upp till fyra kärt per hushåll.<br />
Fastighetsnära insamling av förpackningar, tidningar m.m. bör baseras på en frivillig<br />
anslutning för småhus-/villaägare. Detta kan medföra större acceptans hos de som<br />
ansluter sig.<br />
Tekniska förvaltningens svar: Vid ett införande av fastighetsnära insamling med<br />
flerfackskärl kommer anslutning att vara frivillig. Föreslaget system innebär sortering<br />
av 12 fraktioner i 2 kärl.<br />
Synpunkt: 1 de föreslagna föreskrifterna framgår bl.a. att flera sopbehållare för<br />
förpackningar och matavfall skall utpiaceras för småhus/villor. Förslagen befäster den<br />
traditionella strategin inom avfallsområdet om att omhänderta avfall och restprodukter.<br />
Fortsatta investeringar i insamlingssystem etc. medför troligen också mindre intresse<br />
att finna andra strategier och satsningar i avfallsfrågor. Samhällsorganens insatser<br />
måste mer fokuseras på att förebygga uppkomsten av avfall. Hur och när förändringar<br />
enligt förslagen skall genomföras, saknas information, om vilket är en brist.<br />
Tekniska förvaltningens svar: Fastighetsnära insamling av förpackningar och<br />
matavfall är ett sätt att avancera i avfallstrappan, från energiåtervinning till<br />
materialåtervirming. Avfallsförebyggande är relativt nytt och något som lyfts mer och<br />
mer de senaste åren, inte minst i den kommungemensamma avfallsplanen A2020. Till<br />
exempel kan nämnas pågående utredning av ökad återanvändning genom införande av<br />
kretsloppspark i kommunen.
MÖLNDALS STAD Tj änsteskrivelse 12(34)<br />
Tekniska förvaltningen<br />
Andreas Svendsen<br />
Bilaga 2 sändlista<br />
Kommunala aktörer<br />
Byggnadsnämnden<br />
Miljö- och hälsoskyddsnämnden<br />
Näringsliv och arbete<br />
Kommunledningskontoret<br />
<strong>Mölndal</strong> Energi AB<br />
<strong>Mölndal</strong>sbostäder AB<br />
Förbo AB<br />
Kommunledningskontoret<br />
Stadsbyggnadskontoret, staben<br />
Miljö- och hälsoskyddskontoret<br />
Företagarföreningar m.fl.<br />
Företagsföreningen Kållered handel<br />
Företagarna i <strong>Mölndal</strong>/FR<br />
Lindome Företagarförening<br />
<strong>Mölndal</strong> Centrum Företagarförening<br />
<strong>Mölndal</strong>s Industri och Hantverksförening<br />
<strong>Mölndal</strong>s Köpmannaförening<br />
Åbro Företagsklubb<br />
Astra Tech AB<br />
Astra Zeneca AB<br />
Åby Travsällskap<br />
IKEA<br />
Billes Tryckeri AB<br />
Stripp Chemicals AB<br />
Real Färgsystem AB<br />
Henkel Norden AB<br />
Sahlgrenska sjukhuset<br />
Regionala aktörer<br />
Länsstyrelsen i Västra Götalands län,<br />
Västra Götalandsregionens miljönämnd<br />
Göteborgsregionens kommunalförbund<br />
2013 -03-2 1 GN 501/12<br />
Nationella aktörer<br />
1?L 2<br />
Sveriges kommuner och landsting<br />
Ovriga<br />
<strong>Mölndal</strong>s naturskyddsförening<br />
Fastighetsägare, hushåll<br />
Villaägarnas riksförbund, <strong>Mölndal</strong><br />
Samfast<br />
<strong>Mölndal</strong>sbostäder<br />
Hyresgästföreningen<br />
HSB<br />
Akelius Fastigheter AB<br />
Jones Lang Lasalle<br />
GE Real Estate<br />
Wallenstam Byggnads AB<br />
Bostjärnan AB<br />
Britha Svensson<br />
Byggnadsbolaget C Lundahl & CO<br />
Byggnads AB Westnia<br />
Förvaltnings AB Aranea<br />
Ingemar Olsson<br />
Jan-Olof Selborn m fl<br />
KB Askungen<br />
Kommanditbolaget Krokslätts torg<br />
Stena Fastigheter GBG AB<br />
Entreprenörer<br />
Allfrakt<br />
IQR<br />
RECI<br />
HML<br />
Renova
w<br />
0:<br />
z<br />
CA)<br />
-<br />
0<br />
CdZQmO<br />
1
Innehåll<br />
1. Inledande bestämmelser. 1<br />
1 § Tillämpliga föreskrifter 1<br />
2 § Definitioner 1<br />
2. Ansvar och skyldigheter 4<br />
1 § Kommunens ansvar 4<br />
2 § Producenternas ansvar 4<br />
3 § Fastighetsinnehavares/nyttjanderättshavares ansvar 4<br />
4 § Skyldighet att överlämna hushållsavfall 5<br />
5 § Verksamhetsutövares ansvar 5<br />
3. Hushållsavfall 6<br />
1 § Brännbart avfall och matavfall 6<br />
2 § Icke brännbart avfall 6<br />
3 § Återanvändbart material 6<br />
4 § Avfall som omfattas av producentansvar 6<br />
5 § Grovavfall och trädgårdsavfall 6<br />
6 § Farligt avfall 7<br />
7 § Riskavfall 7<br />
8 Slam 7<br />
9 § Filtermaterial från fosforfällor och andra jämlbrbara filter 7<br />
10 § Döda sällskapsdjur 7<br />
11 § Emballering av hushållsavfall 8<br />
12 § Avfalisbehållare 8<br />
13 § Anskaffande, underhåll och skötsel av behållare och annan utrustning 8
14 § Åteingscentra1er .9<br />
15 § Avfallsutrymme 9<br />
16 § Hämtningsställe 11<br />
17 § Hämtningsställe för containerbil 12<br />
18 § Transportvägar 12<br />
19 § Dragväg 13<br />
20 § Hämtningsområde, hämtningsintervall för hushållsavfall 14<br />
21 § Omkiassning av abonnemang 15<br />
4. Annat avfall än hushållsavfall 16<br />
1 § Sortering av avfall från yrkesmässig verksamhet 16<br />
2 § Exempel på avfall som uppkommer vid yrkesmässig verksamhet och ska sorteras ut 16<br />
5. Undantag 17<br />
1 § Prövning av undantag 17<br />
2 § Eget omhändertagande av hushållsavfall 18<br />
3 Slutentank 18<br />
4 Slambrunn 18<br />
5 § Gemensam avfallsbehållare 18<br />
6 § Uppehåll i hämtning 19<br />
7 § Åter<strong>kallelse</strong> 19<br />
8 § Befrielse från skyldigheten att överlämna hushållsavfall till kommunen 19<br />
9 § Övriga undantag 19<br />
6. Ikraftträdande 19
1. Inledande bestämmelser<br />
MÖLNDALS STADS LOKALA FÖRESKRIFTER FÖR AVFALLSHANTERING 2013<br />
Detta kapitel redogör för definitioner samt gällande författningar för avfallshanteringen i<br />
<strong>Mölndal</strong>s stad.<br />
1 § Tillämpliga föreskrifter<br />
För kommunens avfalishantering gäller<br />
• miljöbalken (1998:808) och avfalisförordningen (SFS 2011:927),<br />
• föreskrifter om avfallshantering i förordningar utfärdade med stöd av milj öbalken, såsom förordning<br />
(1998:899) om milj öfarlig verksamhet och hälsoskydd samt förordningar om producentansvar för<br />
elektriska och elektroniska produkter (2005:209), förpackningar (2006:1273), batterier (2008:834),<br />
returpapper (1994:1205),<br />
• arbetsmiljöverkets föreskrifter,<br />
• andra författningar (LOU, PBL, Boverkets föreskrifter, trafiksäkerhetslag etc.)<br />
Utöver ovanstående gäller dessa lokala föreskrifter om avfallshantering.<br />
2 § Definitioner<br />
Termer och begrepp som används i dessa föreskrifter har samma betydelse som i 15 kap. miljöbalken<br />
och avfallsförordningen. 1 övrigt används begrepp med de betydelser som anges nedan:<br />
1. Avfall: varje föremål eller ämne som innehavaren gör sig av med eller avser eller är skyldig att göra sig<br />
av med.<br />
2. Avfall som omfattas av producentansvar: material eller avfall som omfattas av förordningarna om<br />
producentansvar; för närvarande: förpackningar, returpapper, bilar, däck, läkemedelsrester, elektriska och<br />
elektroniska produkter (inklusive glödlampor och vissa belysningsarmaturer), batterier samt radioaktiva<br />
produkter och herrelösa strålkällor.<br />
3. Avfallsplan: plan för avfallshanteringen i kommunen de närmaste åren med mål och angivande av förslag<br />
till åtgärder samt uppföljning av tidigare avfallsplans mål. 1 avfallsplanen beskrivs även nuläget för<br />
avfallshanteringen i kommunen.<br />
4. Behållare: kärl av plast, container eller någon annan anordning för uppsamling av hushållsavfall.<br />
5. Betalningsansvarig: fastighetsinnehavare eller nyttj anderättshavare för fastighet.<br />
6. Brännbart avfall: avfall som brinner utan energitillskott efter det att förbränningsprocessen startat. 1<br />
kärlet för brännbart avfall slängs det avfall som blivit över efter källsortering.<br />
7. Bygg- och rivningsavfall: Avfall som uppkommer vid nybyggnad, renovering, ombyggnad eller<br />
rivning av byggnad eller som uppstår vid större anläggningsarbeten i en trädgård. Det ingår inte i<br />
kommunens ansvar att samla in eller omhänderta sådant avfall. Avfall från mindre underhållsarbeten<br />
och reparationer i bostaden räknas dock som hushållsavfall. En del bygg- och rivningsavfall klassas<br />
som farligt avfall, t.ex. asbest och impregnerat virke, och måste hanteras som sådant. Byggherren<br />
ansvarar för att bygg- och rivningsavfall sorteras och hanteras i enlighet med gällande lagstiftning.<br />
1
MÖLNDALS STADS LOKALA FÖRESKRIFTER FÖR AVFALLSHANTERING 2013<br />
8. Farligt avfall: Avfall som finns uppräknat i avfalisförordningen (SFS 2011:967) och som har<br />
egenskaper som gör att det måste hanteras särskilt för att inte skada levande organismer eller miljön.<br />
Farligt avfall som uppkommer i hushåll är t.ex. färgrester, spillolja, lösningsmedel (lacknafla, fotogen<br />
etc.), bekämpningsmedel, fotokemikalier, lim och kvicksilvertermometrar. Ofta är också avfall<br />
bestående av elektriska och elektroniska produkter farligt avfall. Farligt avfall från hushållen omfattas<br />
av kommunens bortforslingsansvar genom att det avfall som lämnas vid återvinningscentralerna<br />
forslas bort genom kommunens försorg.<br />
9. Fastighetsinnehavare: den som är fastighetsägare eller den som enligt 1 kap. 5 § fastighetstaxeringslagen<br />
(1979:1152) ska anses som fastighetsägare.<br />
10. Fastighetsnara insamling: Insamling av avfall som sker på eller i direkt anslutning till den fastighet där<br />
avfallet uppkommit.<br />
11. Hantering av avfall: enligt milj öbalken 15 kap. § 3:<br />
1) insamling, transport, återvinning, bortskaffande eller annan fysisk befattning med avfall, eller<br />
ii) åtgärder som inte innebär fysisk befattning med avfall men som syftar till att avfall samlas in,<br />
transporteras, återvinns, bortskaffas eller byter ägare eller innehavare.<br />
12. Hushållsavfall: avfall som kommer från hushåll och därmed jämförligt avfall från annan verksamhet (15<br />
kap. 2 § i miljöbalken). Begreppet hushållsavfall svarar mot det behov av borttransport av avfall som<br />
regelmässigt uppkommer vid nyttj ande av mark och byggnad för bostadsändamål. Exempel på avfall som<br />
uppkommer i hushåll är städsopor, köksavfall, latrin och siam från slambrunnar och slamtankar. Till<br />
hushållsavfall räknas också skrymmande avfall som exempelvis utrangerade möbler, cyklar och liknande<br />
föremål samt även överblivna läkemedel samt miljöfarliga batterier, oljerester, färgrester, rester av<br />
bekämpningsmedel och annat farligt avfall som ingår som beståndsdel i avfall som kommer från hushåll.<br />
Med avfall från annan verksamhet som är jämförligt med hushållsavfall menas avfall från verksamhet<br />
som i avfalissammanhang är j ämförligt med avfall som kommer från hushåll. Det är sådant avfall som<br />
uppkommer som en direkt följd av att människor oavsett ändamål eller verksamhet uppehåller sig inom en<br />
lokal eller i en anläggning. Exempel på sådana är hotell, personalmatsalar, restauranger och väntrum.<br />
13. Hämtningsställe: den plats där behållare ställs på hämtningsdagen och varifrån hämtning/törnning sker.<br />
14. Kompostbehållare: behållare avsedd för kompostering av biologiskt nedbrytbart avfall (komposterbart<br />
avfall), exempelvis trädgårdsavfall. Med kompostbehållare för matavfall avses isolerad och<br />
skadedjurssäker behållare.<br />
15. Kompostering: biologisk hantering där biologiskt avfall bryts ner under förbrukning av syre.<br />
16. Källsortering: sortering av avfall vid källan, dvs, på den plats där avfallet uppkommer, såsom i hushållet,<br />
på arbetsplatsen etc. Det sorterade avfallet kan sedan avlämnas i t.ex. soprum eller miljöhus i<br />
bostadsområden med fastighetsnära insamling, på en återvinningscentral eller på någon annan<br />
avlämningspiats.<br />
17. Miljöfarliga batterier: batterier med innehåll av kvicksilver, kadmium och bly i mängder som framgår<br />
av förordning (1997:645) om batterier.<br />
18. Milj öhus: byggnad (med väggar, tak med full takhöj d, dörr) för avfall och återvinning. Byggnaden<br />
innehåller behållare för avyttring av olika avfallsfraktioner som exempelvis brännbart avfall, grovavfall<br />
och avfall under producentansvar som exempelvis förpackningar och returpapper. Med avfallsrum avses<br />
utrymme för avfall och återvinning, enligt ovan, men avfallsrummet kan vara inrymt i byggnad som även<br />
har andra funktioner, till exempel bostadshus.<br />
2
MÖLNDALS STADS LOKALA FÖRESKRIFTER FÖR AVFALLSHANTERING 2013<br />
19. Nyttjanderättshavare: den, som utan att omfattas av begreppet fastighetsinnehavare, har rätt att bruka<br />
eller nyttja fastighet.<br />
20. Producent:<br />
1) den som yrkesmässigt tillverkar, för in till Sverige eller säljer en vara eller en förpackning, eller<br />
ii) den som i sin yrkesmässiga verksamhet frambringar avfall som kräver särskilda åtgärder av<br />
renhållnings- eller milj öskäl.<br />
21. Returpapper: Avfall som omfattas av förordningen om producentansvar för tidningar. 1 förordningen<br />
jämställs med tidningar: tidskrifter, direktreklam, telefonkataloger, kataloger för postorderförsäljning och<br />
liknande produkter av papper.<br />
22. Riskavfall: skärande och stickande avfall, smittförande avfall, läkemedeisrester och vissa andra typer av<br />
kemiskt avfall som inte är farligt avfall. Exempel är läkemedelsrester och kanyler.<br />
23. Småhus: Exempelvis villor, radhus och kedjehus.<br />
24. Uppställningsplats: plats där hämtningsfordonet stannar när avfallet ska hämtas och lastas i fordonet.<br />
Platsen ska vara så nära avfallets hämtningsställe som möjligt och vara lämplig ur arbetsmiljö- och<br />
trafiksäkerhetshänseende. Uppställningsplatsen kan variera vid hämtning av olika typer av avfall beroende<br />
bl.a. på att olika hämtningsfordon är olika stora.<br />
25. Verksamhetsavfall: fast eller flytande avfall som uppkommer vid verksamheter, exempelvis industrier,<br />
företag samt institutioner, och som inte utgör avfall jämförligt med hushållsavfall.<br />
26. ÅvC: Återvinningscentral för hushållens grovavfall, farligt avfall och elavfall.<br />
3
2. Ansvar och skyldigheter<br />
1 detta kapitel regleras ansvarsfrågan för avfallshanteringen.<br />
1 § Kommunens ansvar<br />
MÖLNDALS STADS LOKALA FÖRESKRIFTER FÖR AVFALLSHANTERING 2013<br />
a) Kommunen ansvarar för att hushållsavfall och därmed jämförligt avfall samlas in och transporteras till en<br />
godkänd behandlingsanläggning och återvinns eller bortskaffas. Tekniska nämnden har<br />
verksamhetsansvar för kommunens avfallshantering. Hantering av det avfall som omfattas av kommunens<br />
ansvar utförs av <strong>Mölndal</strong>s stads gatukontor i egen regi eller av entreprenör som kommunen anlitar.<br />
b) Tillsynen över avfallshanteringen enligt 15 kap. miljöbalken, samt enligt föreskrifter meddelade med stöd<br />
av milj öbalken, utförs regionalt av länsstyrelsen. Lokalt utförs tillsynen av miljö- och<br />
hälsoskyddsnämnden som också prövar frågor om undantag i enlighet med bestämmelser i avsnitt 5<br />
Undantag i dessa föreskrifter. Tillsynen av anläggningar, upplag etc. utförs till viss del av<br />
Räddningstjänsten, med stöd av lag om skydd mot olyckor (2003:778). Arbetsniiljöverket har det<br />
övergripande tillsynsansvaret för arbetsmiljön i avfalishanteringen.<br />
c) Tekniska förvaltningen informerar hushållen om de insamlingssystem som finns att tillgå i kommunen för<br />
avfall som uppstår i hushållen.<br />
d) Avfalisföreskriflerna ska beaktas i alla skeden av samhällsplaneringsprocessen.<br />
2 § Producenternas ansvar<br />
a) Producenternas ansvar regleras i förordningar om producentansvar (2008:834, 2007:185, 1994:1236,<br />
2006:1273, 1994:1205, 2005:209, 2008:208), meddelade med stöd av miljöbalken.<br />
b) Den som yrkesmässigt tillverkar, till Sverige för in eller säljer en förpackning eller en vara som är<br />
innesluten i en sådan förpackning, ska på begäran av miljö- och hälsoskyddsnämnden lämna de uppgifter i<br />
fråga om förpackningsavfallets art, sammansättning, mängd och hantering som behövs som underlag för<br />
kommunens renhållningsordning.<br />
c) Producenter som ska tillhandahålla ett insamlingssystem för förpackningar och returpapper ska om frågor<br />
som rör insamlingssystemet samråda med kommunen.<br />
3 § Fastighetsinnehavares/nyttjanderättshavares ansvar<br />
a) Kommunen kan efter skriftlig ansökan medge attfastighetsinnehavares skyldigheter överförs på<br />
nyttjanderättsinnehavare. Ansökan till kommunen ska vara undertecknad av både fastighetsinnehavaren<br />
och nyttjanderättsinnehavaren. Fastighetsirinehavares skyldigheter beskrivna i dessa lokala<br />
avfallsföreskrifler gäller då nyttjanderättshavaren.<br />
b) Fastighetsinnehavare är ansvarig gentemot kommunen för det avfall som uppkommer eller av andra skäl<br />
finns på fastigheten.<br />
4
MÖLNDALS STADS LOKALA FÖRESKRIFTER FÖR AVFALLSHANTERING 2013<br />
c) Fastighetsinnehavararen är betalningsansvarig för avfalishantering. Avgift ska betalas för den hantering av<br />
avfall som utförs genom kommunens försorg och i enlighet med den renhållningstaxa som kommunen har<br />
meddelat med stöd av 27 kap. 4 § miljöbalken.<br />
d) Fastighetsinnehavare är skyldig att i behövlig omfattning informera den eller dem som bor i eller är<br />
verksamma i fastigheten om gällande regler för avfalishantering. Fasighetsinnehavararen är ansvarig för<br />
att reglerna följs.<br />
e) Fastighetsinnehavare ska säkerställa möjligheter att sortera ut och hålla åtskilda de avfallsfraktioner som<br />
enligt dessa föreskrifter ska överlämnas till kommunen för borttransport eller lämnas på plats som<br />
kommunen anvisar. Avfall ska transporteras bort från fastigheten så ofta att olägenhet för människors<br />
hälsa och miljön inte uppstår.<br />
1) Då fastighetsinnehavare eller nyttjanderättshavare flyttar till annan fastighet, ska flyttningen anmälas till<br />
kommunen, liksom andra ändringar som påverkar kärlstorlek eller hämtningsfdrutsättningar.<br />
g) Vid nyinflyttning ska den tillträdande fastighetsägaren, omedelbart efter tillträde, anmäla ändringen till<br />
kommunen. Flyttningsblankett finns hos kommunen.<br />
h) Tekniska förvaltningen ska ha tillträde till de utrymmen i fastigheten där arbetet ska utföras. Nycklar,<br />
portkoder och dylikt ska vid begäran om hämtning lämnas till tekniska förvaltningen. Ändringar ska utan<br />
uppmaning meddelas tekniska förvaltningen.<br />
i) Fastighetsinnehavare ansvarar för tillgänglighet, utformning och skötsel av utrymmen för<br />
avfalishantering, behållarpiats, behållare, hämtningsvägar mm. så att kraven enligt dessa föreskrifter samt<br />
övriga tillämpliga föreskrifter enligt kapitel 1 § 1 uppfylls.<br />
4 § Skyldighet att överlämna hushållsavfall<br />
a) Hushållsavfall och därmed järnförligt avfall ska lämnas i av kommunen anvisad behållare. Avfallet ska<br />
transporteras bort genom kommunens försorg och får inte transporteras av fastighetsinnehaven eller<br />
nyttjanderättshavaren annat än till av kommunen anvisad plats.<br />
b) Såvida inte undantag beviljats, eller annat anges i dessa föreskrifter, är egen hantering av avfallet såsom<br />
nedgrävning, kompostering, förbränning och bortforsling inte tillåten.<br />
5 § Verksamhetsutövares ansvar<br />
a) Den som yrkesmässigt bedriver verksamhet där det uppstår annat avfall än hushållsavfall ska på begäran<br />
av kommunen lämna de uppgifter i fråga om avfallets art, sammansättning, mängd och hantering som<br />
behövs som underlag för kommunens renhållningsordning.<br />
b) Den som yrkesmässigt tillverkar, till Sverige för in eller säljer en förpackning eller en vara som är<br />
innesluten i en sådan förpackning, ska på begäran av kommunen lämna de uppgifter i fråga om avfallets<br />
art, sammansättning, mängd och hantering som behövs som underlag för kommunens<br />
renhållningsordning.<br />
5
3. Hushållsavfall<br />
MÖLNDALS STADS LOKALA FÖRESKRIFTER FÖR AVFALLSHANTERING 2013<br />
1 detta kapitel regleras avfall som är hushållsavfall eller därmed jämförligt avfall. Dessutom<br />
anges de regler och riktlinjer som gäller för avfallsutrymme, hämtningsställe m.m.<br />
Fastighetsinnehavare eller nyttjanderättshavare ska sortera ut och hålla åtskilda följande<br />
avfalisslag:<br />
1 § Brännbart avfall och matavfall<br />
a) Brännbart avfall läggs i avsedd behållare på anvisad plats. Kommunen ansvarar för att hämta avfallet<br />
enligt intervall som följ er upprättat abonnemangsavtal.<br />
b) Matavfall som hämtas av kommunen läggs i anvisad behållare som kommunen tillhandahåller.<br />
Matavfallet transporteras till central behandlingsanläggning av kommunen eller entreprenör som<br />
kommunen anlitar.<br />
c) Matavfall för lokal kompostering läggs i egen isolerad och skadedjurssäker kompostbehållare som<br />
fastighetsinnehavare ansvarar för. Eget omhändertagande av matavfall genom kompostering ska anmälas<br />
skriftligen till miljö- och hälsoskyddsnämnden och i övrigt gäller föreskrifter i kapitel 5 § 2.<br />
2 § Icke brännbart avfall<br />
Icke brännbart avfall, som inte är förpackningar, till exempel dricksglas, porslin, keramik och skrot, ska<br />
separeras från övrigt hushållsavfall och lämnas på kommunens återvinningscentraler eller på annan av<br />
kommunen anvisad plats.<br />
3 § Återanvändbart material<br />
Avfall som kan återanvändas, exempelvis möbler, kläder och porslin bör sorteras ut och lämnas i de<br />
insamlingssystem som kommunen eller andra samhällsaktörer tillhandahåller.<br />
4 § Avfall som omfattas av producentansvar<br />
Hushållen och andra förbrukare ska sortera ut avfall som omfattas av producentansvar. 1 dagsläget är detta:<br />
förpackningar av glas (färgat och ofärgat), plast, metall och papper (inklusive welipapp); returpapper (tidning,<br />
tidskrifter, direktreklam, telefonkataloger m.m.); avfall från elektriska och elektroniska hushållsprodukter;<br />
glödlampor och vissa belysningsarmaturer samt däck och bilar.<br />
Hushållens avfall som omfattas av producentansvar lämnas i något av de system som kommunen eller<br />
producent tillhandahåller.<br />
5 § Grovavfall och trädgårdsavfall<br />
a) Grovavfall och trädgårdsavfall ska forslas bort skilt från övrigt hushållsavfall och lämnas till någon av<br />
kommunens återvinningscentraler. Avfallet ska där sorteras enligt gällande instruktioner.<br />
b) Det är möjligt att beställa särskild hämtning av grovavfall och trädgårdsavfall av kommunen mot en extra<br />
avgift. Avfallet ska då märkas och placeras så att det lätt kan nås med lastfordon.<br />
c) Grenar m.m. från trädgårdsavfall som lämnas på återvirmingscentral eller hämtas av kommunen enligt<br />
ovan rar ha en maximal längd av 1,2 meter.<br />
6
MÖLNDALS STADS LOKALA FÖRESKRIFTER FÖR AVFALLSHANTERING 2013<br />
d) Eget omhändertagande av trädgårdsavfall genom kompostering får ske om det kan ske utan olägenhet för<br />
omgivningen. Bränning av trädgårdsavfall kan ske förutsatt att det sköts på ett sådant sätt att olägenhet<br />
inte uppstår samt att det inte föreligger eldningsförbud som utfärdats av behörig myndighet.<br />
6 § Farligt avfall<br />
Till hushållens farliga avfall räknas exempelvis rester av olja, färg i flytande form, nagellack,<br />
bekämpningsmedel och kemikalier. Hit hör också kasserade eller trasiga termometrar med kvicksilverinnehåll,<br />
lysrör, lågenergilampor och annat liknande avfall. Ofta är även avfall bestående av elektriska och elektroniska<br />
produkter farligt avfall.<br />
a) Farligt avfall ska sorteras ut samt hållas skilt från annat avfall. Det farliga avfallet ska vara tydligt märkt,<br />
väl paketerat och far inte blandas. Privatpersoner ska genom egen försorg lämna farligt avfall till någon av<br />
kommunens återvinningscentraler, milj östationer, samlaren eller till annan plats som kommunen anvisar,<br />
till exempel fastighetsnära insamling.<br />
b) Fastighetsägare eller nyttjanderättshavare kan beställa särskild hämtning av farligt avfall mot extra avgift.<br />
Avfallet ska då vara väl förpackat och märkt med uppgift om innehåll.<br />
7 § Riskavfall<br />
a) Riskavfall från hushåll bestående av stickande/skärande/smittförande avfall ska liksom farligt avfall<br />
sorteras ut och hållas skilt från annat avfall. Riskavfallet ska förvaras i särskilda behållare som<br />
tillhandahålls av apoteken. Apoteken tar sedan emot riskavfallet under förutsättning att det är paketerat i<br />
rätt emballage.<br />
b) Kanyler och sprutor från hushåll utgör riskavfall och ska inlämnas till apotek i behållare som<br />
tillhandahålls där. Stickande/skärande och smittförande avfall från hemsjukvården och liknande<br />
institutioner ska hanteras enligt Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om hantering av<br />
smittförande avfall från hälso- och sjukvården (SOFS 1999:27).<br />
e) Vid omhändertagande av djurkadaver ska Statens jordbruksverks gällande föreskrifter och dessa lokala<br />
avfallsföreskrifter följ as.<br />
8 Siam<br />
Siam från slamavskilj are, fettavskilj are, slutna tankar och olj eavskilj are ska hållas skiljt från annat avfall.<br />
Nämnda anläggningar ska tömmas regelbundet enligt hämtningsintervall beskrivet i dessa föreskrifter.<br />
Fastighetsinnehavare ansvarar för att anläggning uppf’ller lagkrav samt att dess läge är tydligt utmärkt vid<br />
tömning. Slangdragning till fettavskiljare får inte ske genom utrymme där livsmedel hanteras<br />
9 § Filtermaterial från fosforfällor och andra jämförbara filter<br />
Filtermaterial från fosforfällor och andra jämförbara filter är hushållsavfall. Det ska hämtas i enlighet med det<br />
tillstånd som getts av kommunens tillsynsmyndighet för enskilda avloppsanläggningar och hanteras enligt<br />
leverantörens anvisningar.<br />
10 § Döda sällskapsdjur<br />
Djurkadaver från sällskapsdjur, med vilket enbart avses smådjur som marsvin, hund, katt och dylikt, kan<br />
grävas ned på egen fastighet om det kan ske utan olägenhet för hälsa och miljön. För övrigt omhändertagande<br />
kontaktas förekommande djursjukhus.<br />
7
11 § Emballering av hushållsavfall<br />
För emballering av utsorterade fraktioner gäller att:<br />
MÖLNDALS STADS LOKALA FÖRESKRIFTER FÖR AVFALLSHANTERING 2013<br />
a) Avfall som läggs i behållare ska vara paketerat och så förslutet att avfallet inte kan spridas samt att skada,<br />
arbetsmiljöproblem eller annan olägenhet inte uppkommer.<br />
b) Farligt avfall ska läggas i avsedd behållare. Det ska vara väl förpackat och tydligt märkt med uppgift om<br />
innehåll.<br />
c) Riskavfallet ska förvaras i särskilda behållare som tillhandahålls av apoteken. Apoteken tar sedan emot<br />
riskavfallet under förutsättning att det är paketerat i rätt emballage.<br />
d) Grovavfall från hushåll som lämnas för separat borttransport av kommunen ska, i den mån det är möjligt,<br />
buntas eller fcirpackas i lämpligt emballage och placeras i avsedd behållare.<br />
12 § Avfallsbehållare<br />
a) Hushållsavfall och därmed jämförligt avfall som ska forslas bort genom kommunens försorg ska placeras i<br />
avfallsbehållare av typ och storlek som föreskrivs av kommunen. 1 behållare och utrymme för avfall får<br />
endast läggas sådant avfall för vilket behållaren och förvaringsplatsen är avsedd.<br />
b) Avfallsbehållare får inte fyllas mer än att den lätt kan tillslutas. Skjut- och dragmotståndet vid hantering<br />
av käri får maximalt uppgå till 300 N (ca 30 kg) vid igångsättning och 200 N (ca 20 kg) vid rullning. Vid<br />
eventuell förekomst av säck får den maximalt väga 15 kg.<br />
13 § Anskaffande, underhåll och skötsel av behållare och annan utrustning<br />
a) Käri och matavfallspåsar ägs och tillhandahålls av kommunen. Fastighetsinnehavaren eller<br />
nyttjanderättshavaren ansvarar för rengöring och tillsyn av käri.<br />
b) Efter samråd med fastighetsinnehavaren eller nyttjanderättshavaren fastställer tekniska förvaltningen typ<br />
av och antal behållare och matavfallspåsar för varje fastighet.<br />
c) Andra behållare såsom större påshållare, behållare för biologisk behandling av matavfall eller annat<br />
biologiskt hushållsavfall, slamtankar och fettavskilj are anskaffas, installeras och underhålls av<br />
fastighetsinnehavaren efter samråd med kommunen.<br />
d) Fastighetsinnehavaren eller nyttjanderättshavaren ansvarar för och bekostar installation och underhåll av<br />
övriga inom fastigheten förekommande anordningar och utrymmen för avfallshanteringen.<br />
e) Behållare ska vara tillgängliga och ges service i form av återkommande underhåll och tillsyn för att<br />
förebygga driftavbrott och olägenhet såsom buller, lukt och dylikt. Såväl behållare som de inom<br />
fastigheten förekommande anordningar och utrymmen för avfallshantering ska installeras och underhållas<br />
enligt arbetsmiljöverkets normer så att kraven på god arbetsmiljö uppfylls och risken för olycksfall<br />
miuimeras. Behållare ska vara uppställda så att hantering med den utrustning som används i kommunens<br />
avfallshanteringssystem kan ske och att hämtning underlättas. Handtag på käri ska vara placerat utåt vid<br />
hämtningsdagen för bästa tillgänglighet.<br />
8
14 § Ätervinningscentraler<br />
MÖLNDALS STADS LOKALA FÖRESKRIFTER FÖR AVFALLSHANTERING 2013<br />
Vid återvinningscentralerna finns inpasseringssystem med bommar som öppnas med hjälp av ett så kallat<br />
ÅVC-kort. Såväl fastighetsinnehavare, nyttjanderättshavare och verksamheter som innehar F-skattesedel kan<br />
erhålla ÅVC-kort efter ansökan till tekniska förvaltningen. För hushåll ingår ett antal fria besök per år som<br />
framgår av kommunens renhållningstaxa. Avgifter för besök utöver fria besök, samt avgifter ffir verksamheter<br />
anges i renhållningstaxan.<br />
15 § Avfallsutrymme<br />
Utrymmen för avfallshantering ska svara mot det behov som föreligger och i övrigt vara anordnade enligt<br />
kommunens anvisningar i dessa lokala avfallsföreskrifler samt:<br />
i) Boverkets byggregler,<br />
ii) regler i arbetsmiljölagen med tillhörande föreskrifter,<br />
iii) Avfall Sveriges råd och anvisningar för transport, förvaring och dimensionering av avfall.<br />
a) Vid verksamheter som hanterar större mängder livsmedel, t.ex. restauranger, skolor och vårdverksamhet<br />
där matberedning och servering förekommer, ska avfallsutrymmet vara kylt alternativt att<br />
hämtningsintervall anpassas så att olägenhet inte uppkommer.<br />
b) Avfallsutryrnme eller förvaringspiats ska svara mot det behov som föreligger och underlätta för<br />
källsortering. All förvaring av avfall ska ske så att olägenhet för människors hälsa eller miljön inte<br />
uppstår.<br />
c) Om avfallsutrymmet ligger i en huskropp ska det utformas som en egen brandcell med samma brandklass<br />
som byggnaden i övrigt. Pulversläckare kan placeras innanför dörren. Fristående<br />
avfailsutrymme/förvaringspiats som ligger nära andra byggnader ska ha skydd mot brandspridmng.<br />
d) Avfallsutrymme ska vara väl tilltaget och flexibelt. Storleken på rummet bestäms av storleken på och<br />
antalet kärl som behöver fmnas där, vilket anges av kommunen. Då kärl hanteras ska den fria gången<br />
mellan olika käri vara minst 1,5 meter och avståndet mellan varje käri minst 6 cm. KärI ska placeras så att<br />
draghandtaget kan nås från gången. Vid containerhantering bör utrymmet mellan container och vägg/port<br />
vara minst 60 cm, helst 100 cm runt om. Ett containerutrymme med en 2 meter bred container bör vara<br />
3,60 meter brett.<br />
För detalj er om dimensionering, se Avfall Sveriges “handbok för avfallsutrymmen” som finns på<br />
organisationens webb-plats, www.avfallsverige.se.<br />
e) Rumshöj den ska vara minst 2,1 meter. Installationer får inte begränsa den fria höjden.<br />
f) Dörröppning som används vid avfallshämtning ska:<br />
i) inte ha tröskel, trappsteg eller nivåskillnad.<br />
ii) i rum för brännbart avfall, matavfall och återvinningsmaterial i kärl, ha en fri bredd om minst 1,0<br />
meter (helst 1,2 meter) samt en fri höjd om minst 2,0 meter.<br />
iii) i rum för container ha en fri bredd om 2,4 meter och en fri höjd om 2,1 meter.<br />
g) Dörr som används vid hämtning av avfall ska:<br />
i) vara lätt att öppna och stänga. Tunga dörrar bör förses med dörröppnings-automatik.<br />
9
ii) inte orsaka störande buller.<br />
MÖLNDALS STADS LOKALA FÖRESKRIFTER FÖR AVFALLSHANTERING 2013<br />
iii) ha uppställningsanordningar som enkelt kan aktiveras. Antalet dörrpassager bör begränsas.<br />
iv) ska kunna öppnas inifrån utan nyckel. Låsvred bör ha skydd som förhindrar att låset skadas av slag<br />
eller påkörning.<br />
Samt bör:<br />
v) ha skyddsplåt på insidan som skydd mot nötning, slag och stötar.<br />
vi) ha släplist som skydd mot skadedjur.<br />
h) Avfallsutrymme bör hållas låst. Nyckeln bör inte passa till övriga utrymmen i byggnaden. Det är bra om<br />
alla avfallsutiymrnen i ett bostadsbestånd kan öppnas med samma nyckel. Kodlås kan användas.<br />
i) För att minska skador i utrymmet vid rangering av kärl bör en avbärarlist placeras på väggen 0,95 - 1,25<br />
meter från golvet. Strömbrytare bör placeras på ca 1,3 meters höjd över golv för att undvika påkörning.<br />
Eluttag bör finnas på lämpligt ställe.<br />
j) Golv ska vara halkfntt men samtidigt vara lätt rengörbart. Blanka golv ökar halkrisken. Halkfritt<br />
prioriteras framför rengörbarhet.<br />
k) Bra snabbtändande belysning ska finnas, både i och utanför avfallsutrymmet. Det är lämpligt att använda<br />
flera armaturer för att öka ljusspridningen och säkerheten om någon lampa går sönder. Rörelsedetektor är<br />
bra och om sådan används bör lampan/lamporna tändas direkt när dörren öppnas och hållas tändla hela<br />
tiden som någon befinner sig i rummet. Lägsta krav på ljusstyrkan inne i rummet är 100 lux men den bör<br />
vara högre. Bra ljusstyrka är speciellt viktigt om det krävs att man t.ex. ska kunna läsa eller använda<br />
elektronikutrustning i samband hämtning, reparation och rengöring. Underhållsplan för belysning<br />
rekommenderas.<br />
1) God ventilation ska finnas i avfallsutrymmet. Frånluftsflödet bör vara minst 5 liter per sekund och<br />
kvadratmeter golvyta. Frånlufisfiödet i ett grovsoprum, om rummet är avskilt från rum för övrigt avfall,<br />
ska vara minst 0,35 liter per sekund och kvadratmeter golvyta.<br />
m) Hämtningen får inte medföra bullerstörning för de som bor eller vistas i närheten av avfallsutrymme eller<br />
lastningsplats. Avfallsutrymme ska vara väl isolerat mot bostad eller arbetslokal som ligger vägg i vägg<br />
med utrymmet.<br />
n) Om olika slags avfall samlas upp i samma utrymme ska behållare vara tydligt skyltade med uppgift om<br />
vilken typ av avfall som ska läggas i dem. Skyltar och information om sortering kan även finnas på vägg,<br />
anslagstavla eller liknande. Skyltning är fastighetsägarens ansvar och den ska vara tydlig både för den<br />
som lämnar avfall och för den som hämtar det.<br />
o) Information om att avfallet ska vara förpackat bör finnas samt vilka förpackningar som får användas, t.ex.<br />
om särskilda påsar ska användas för matavfall och var dessa påsar i så fall fmns. Information om vart man<br />
ska vända sig vid drifistörning bör också fmnas i avfallsutrymme.<br />
p) Avfallsutrymme/förvaringsplats ska vara placerat i markplan.<br />
q) Avfallsutrymme ska ha en egen entré om inte särskilda skäl finns. Avfallsutrymmet får inte placeras så att<br />
avfall måste transporteras genom utrymmen där personer vistas mer än tillfälligt eller där livsmedel<br />
förvaras. Det får heller inte placeras så att matavfall måste transporteras genom<br />
kommunikationsutryrnmen i direkt anslutning till utrymmen där människor vistas mer än tillfälligt eller<br />
där livsmedel förvaras.<br />
10
MÖLNDALS STADS LOKALA FÖRESKRIFTER FÖR AVFALLSI-IANTERING 2013<br />
r) Utrymmet ska placeras och utformas så att det är tillgängligt för personer med nedsatt rörelse- eller<br />
orienteringsförmåga. Dörrar, eventuella lock, handtag, inkast m.m. ska utformas och placeras på ett sådant<br />
sätt att de kan användas och öppnas av personer som har nedsatt styrka eller t.ex. är rullstolsbundna. Om<br />
container används bör den förses med en ramp så att alla kan använda den.<br />
s) Vid ny- och ombyggnad av avfallsutrymme eller förvaringsplats ska byggherre eller av denne utsedd<br />
arkitekt, projektör eller byggarbetsmiljösamordnare för projektering (BAS-P) i god tid före ansökan om<br />
bygglov ta kontakt med Återvinning och avfall på tekniska förvaltningen för avgörande och godkännande<br />
av avfallsutrymmets/förvaringspiatsens, bilvägs och dragvägs beskaffenhet och utformning etc. Om<br />
planerad åtgärd inte kräver bygglov ska Återvinning och avfall i god tid innan arbetena påbörjas kontaktas<br />
för avgörande och godkännande.<br />
16 § Hämtningsställe<br />
a) Hämtningsställe är vid fastighetsgräns så nära uppställningsplats för hämtningsfordon som möjligt. Om<br />
inte kommunens hämtningsfordon kan angöra vid fastighetsgräns sker hämtning vid en av kommunen<br />
anvisad plats (se 18 § Transportvägar).<br />
b) Inom område med gemensam förvaltning för ett flertal fastigheter, inom samfällighetsförening eller inom<br />
grupp av småhus där milj öhus/avfallsrum eller liknande anordnats sker hämtning vid det aktuella<br />
milj öhuset/avfalisrummet eller liknande.<br />
c) Kommunen ska ha tillträde till de utrymmen i fastigheten där arbetet ska utföras. Nycklar, portkoder och<br />
dylikt ska vid begäran om hämtning lämnas till kommunen. Ändringar ska utan uppmaning meddelas<br />
kommunen.<br />
d) Avstånd mellan uppställningsplats för slambil och slambehållare, slamtank, fosforfilter eller fettavskilj are<br />
får inte överstiga 10 meter. 1 de fall detta inte kan uppfyllas kan lösning med lös eller nergrävd<br />
slang/sugledning som kan kopplas på vid hämtning tillämpas. Sughöjden får inte överstiga sex meter eller<br />
den höjd som anges av kommunens entreprenör. Tillkopplingen ska kunna ske i anslutning till<br />
hämtningsfordonets angöringsplats.<br />
e) Filtermaterial i lösvikt till fosforfälla ska vara sugbart, eventuellt efter vattentillförsel.<br />
f) För hämtning/tömning av filtermaterial i säck ska utrymme för tömninglhämtning med kranfordon finnas.<br />
Avstånd mellan kranfordonets angöringsplats och fosforfälla får vara högst tio meter<br />
filterkassett/storsäck om 500 kg används och högst fem meter om filterkassett/storsäck om 1 000 kg<br />
används. Den fria höjden ska vara minst sju meter över kranfordonet och mellan kranfordonets<br />
angöringsplats och fosforfällan.<br />
1 om<br />
g) För hämtning av slam ska slamavskilj are, fettavskilj are, slutna tankar och olj eavskilj are vara<br />
lättillgängliga. Lock eller manlucka till nämnda anläggningar ska vara försett med handtag och får inte<br />
vara övertäckt. Av arbetsmiljöskäl bör brunnslock vara av lätt material, t.ex. plast, glasfiber eller plåt, och<br />
kunna öppnas av en person. Behöver locket lyftas ska det inte väga mer än 15 kg och ska då av<br />
säkerhetsskäl utrustas med lås. Om locket kan öppnas genom att skjutas åt sidan kan en vikt på ca 40 kg<br />
accepteras under förutsättning att skjut- eller dragmotståndet inte överskrider 300 N vid öppning av<br />
locket. Även sådana lock bör av barnsäkerhetsaspekter förses med lås.<br />
1 Kan variera beroende på typ av kranbil.<br />
11
MÖLNDALS STADS LOKALA FÖRESKRIFTER FÖR AVFALLSHANTERING 2013<br />
h) Anslutningskopplingar ska vara funktionsdugliga och vegetation får ej vålla problem för<br />
hämtningspersonalen. Fastighetsinnehavaren svarar för såväl anläggningens skötsel och underhåll som att<br />
dess läge är tydligt utmärkt.<br />
17 § Hämtningsställe för containerbil<br />
För hämtningsställe där containerbil används krävs förutom normala krav på hämtningsställe och<br />
transportvägar enligt dessa föreskrifter också följande krav:<br />
a) Manöverytan ska vara hårdgj ord yta. Manöverutrymme framfiir fri container minst 10 meter. Om<br />
container står under tak < 4,5 meter krävs minst 12 meters manöverutrymme.<br />
b) Fri lasthöjd ska vara minst 6,5 meter<br />
c) Fri bredd ska vara minst 4,0 meter<br />
d) Fritt utrymme (minst 60 cm, 100 cm rekommenderas) vid två sidor av behållaren.<br />
e) Belysning med tillräcklig styrka och placering för arbete i mörker.<br />
f) Inga korsande gång- eller cykelbanor under kranens arbetsområde<br />
18 § Transportvägar<br />
Fastighetsinnehavaren ska se till att transportväg fram till behållarens hämtnings- och tömningspiats<br />
hålls i farbart skick. Enskild väg som utnyttjas vid hämtning av hushållsavfall ska vara så<br />
dimensionerad och hållas i sådant skick att den är farbar för hämtningsfordon.<br />
Om transportväg inte är farbar ska fastighetsinnehavaren avlämna avfallet på plats som anvisas av<br />
kommunen, vilket innebär hämtningsfordons närmaste uppställningsplats på farbar väg.<br />
För befintliga transportvägar gäller följande:<br />
a) Transportväg ska ha fri sikt och god framkomlighet.<br />
b) Transportväg ska ha hårdgjord körbana.<br />
c) Transportväg ska vara utformad för minst belastningsklass 2 (BK2) och far inte utgöras av gång- och!eller<br />
cykelbana, innergård i bostadsområde, skolgård (under verksamhet) etc.<br />
d) Backande av hämtningsfordon är ingen tillåten arbetsmetod. Vid återvändsgata med vändmöjlighet är en<br />
förutsättning för att backning ska få ske att återkommande backningsmanöver inte krävs.<br />
e) Transportväg ska vara snöröjd och halkbekämpad vintertid. Snövallar får inte inkräkta på vägbredden.<br />
Öppning i snövallar, med minsta bredd om 1 meter, måste finnas för transport av kärl.<br />
f) Rak sträcka på väg, gata eller annan yta där hämtningsfordon framfbrs ska vara minst 1 meter bredare än<br />
fordonet. 1 kurvor ska körbanan vara så bred att hämtningsfordonet kan komma fram utan<br />
backningsmanöver och utan att körning sker med hjulen utanför vägbanan.<br />
12
MÖLNDALS STADS LOKALA FÖRESKRIFTER FÖR AVFALLSHANTERING 2013<br />
Vid nyanläggande av bostadsområden ska transportvägar uppfylla krav nedan. Om inte dessa krav kan<br />
uppfyllas är ett alternativ att införa milj öhus där gemensam hämtning kan ske enligt föreskrifter om<br />
transportvägar.<br />
g) Transportväg ska vara minst 5,5 meter bred om körning i båda riktningarna förekommer. Om parkering<br />
tillåts bör vägen vara bredare. Om vägen är mötesfri och det inte finns parkerade fordon kan vägen vara<br />
smalare men ska vara minst 3,5 meter eller, om trottoar saknas, minst 4,5 meter. Träd och annan<br />
växtlighet fr inte inkräkta på vägbredden.<br />
h) Transportväg ska ha en fri höjd av 4,3 meter. Träd och växtlighet får inte inkräkta på den fria höjden.<br />
i) Bilväg som är återvändsgata ska ha vändmöjlighet med fri sikt. En förutsättning för att vändning ska få<br />
ske är att återkommande backningsmanöver inte krävs. Figur 1 visar två exempel på utformning av<br />
vändplatser som uppfyller dessa krav.<br />
tOm tOm<br />
[I<br />
*Gäfler mötesfri väg med p-förbud.<br />
Figur 1 Exempel på vändplatser enligt Avfall Sveriges handbok för avfallsutrymmen<br />
j) Om bestämmelserna i 3 kap 18 § a -<br />
i inte är uppfyllda bedöms transportväg som ej farbar för<br />
hämtningsfordon. Avfallsbehållare ska då placeras på plats som anvisas av kommunen, vilket innebär<br />
hämtningsfordons närmaste uppställningsplats på farbar väg.<br />
19 Dragväg<br />
Dragväg innebär avstånd mellan hämtningsställe och hämtningsfordons uppställningsplats.<br />
a) Dragväg upp till 5 meter accepteras utan extra kostnad. Vid dragväg som överstiger 5 meter tar<br />
kommunen en extra avgift som framgår av kommunens avfallstaxa.<br />
b) För dragväg gäller att den:<br />
1) ska vara jämn, hårdgj ord, halkfri och utan trånga passager eller hinder året om. Trappsteg eller kullersten<br />
får inte förekomma.<br />
m<br />
13
ii) inte får överstiga 50 meter.<br />
MÖLNDALS STADS LOKALA FÖRESKRIFTER FÖR AVFALLSHANTERING 2013<br />
iii) ska vara minst 1,2 meter bred och om den ändrar riktning bör bredden där vara minst 1,35 meter.<br />
iv) ska ha minst 2,1 meters fri höjd.<br />
c) Dragväg bör inte ha någon lutning. Om lutning inte kan undvikas bör den inte på någon sträcka överstiga<br />
1:20 för att belastningen ska vara acceptabel och far aldrig överstiga 1:8. Skjut- och dragmotståndet vid<br />
hantering av kärl får dock maximalt uppgå till 300 N (ca 30 kg) vid igångsättning och 200 N (ca 20 kg)<br />
vid rullning.<br />
20 § Hämtningsområde, hämtningsintervall för hushållsavfall<br />
Kommunen utgör ett hämtningsområde. Ordinarie hämtning av hushållsavfall sker med intervall<br />
enligt nedanstående paragrafer.<br />
a) Brännbart avfall samt matavfall<br />
i) För flerbostadshus sker hämtning av hushållens brännbara avfall och matavfall normalt en gång per vecka.<br />
ii) För småhus sker hämtning av hushållens brännbara avfall och matavfall normalt varannan vecka.<br />
iii) Vid veckor som innehåller helgdagar kan i vissa fall hämtning ske vid annat tillfälle än ordinarie<br />
hämtningstillfålle. Sådana avvikelser meddelas i förväg av tekniska förvaltningen. Hämtning kan i vissa<br />
fall också ske under andra dagar än ordinarie hämtningsdagar på grund av sjukdom, fordonsskador,<br />
utbildning av personal etc.<br />
iv) Om särskilda skäl föreligger kan kortare hämtningsintervall än ovan tillämpas. Särskilda skäl kan<br />
exempelvis vara om fastighet har otillräckliga avfallsutrymmen och därför fordrar kortare<br />
hämtningsintervall.<br />
v) Extra hämtning kan beställas och utförs då av kommunen mot avgift enligt kommunens avfallstaxa.<br />
vi) Vid fritidsbostad sker hämtning från 15 maj till 15 september enligt samma principer som vid<br />
åretruntbostad, mot särskild taxa för sommarabonnemang.<br />
14
) Latrin, slambrunn samt sluten tank<br />
MÖLNDALS STADS LOKALA FÖRESKRIFTER FÖR AVFALLSHANTERING 2013<br />
1) Om godkänd lokal spillvattenanläggning saknas ska mobil toalett, som hyrs av kommunen, användas.<br />
Tömning utförs vid behov efter beställning hos kommunen, dock minst en gång per år. Abonnenten<br />
bekostar och ansvarar för beställning av extra tömning hos kommunen, utöver sluttömning vid<br />
abonnemangets upphörande eller årsskifte.<br />
ii) Från fastighet med slambrunn ska slam tömmas minst 1 gång per år. Om slamavskiljaren har en mindre<br />
volym än 2 m3 och tar emot spillvatten från vattenklosett, ska tömning ske minst 2 gånger per år.<br />
iii) Vid behov utförs ytterligare tömning efter begäran av fastighetsägaren eller nyttjanderättshavaren.<br />
iv) Längre hämtningsintervall för slam från slamavskilj are kan, efter skriftlig ansökan hos miljö- och<br />
hälsoskyddsnämnden enligt kapitel 5 i dessa föreskrifter, medges för hushåll när särskilda skäl<br />
föreligger.<br />
v) Från fastighet med sluten tank för allt spillvatten, som rymmer upp till 3 m3, ska spillvatten tömmas<br />
minst 12 gånger per år. Från fastighet med sluten tank för allt spillvatten, som rymmer mer än 3 m3, ska<br />
spillvatten tömmas minst 6 gånger per år.<br />
vi) Utan hinder av punkt v) ovan ska spillvatten från fritidsfastigheter och spillvatten från fastighet med<br />
sluten tank, som enbart tar emot vatten från vattenklosett, transporteras bort minst 1 gång per år och i<br />
övrigt efter behov.<br />
vii) Längre hämtningsintervall för spillvatten från sluten tank kan efter skriftlig ansökan hos miljö- och<br />
hälsoskyddsnämnden medges för hushåll när särskilda skäl föreligger.<br />
c) Fettavskilj are<br />
Fettavskilj are töms så ofta som fordras för en fullgod funktion, dock minst 2 gånger per år. Kommunen<br />
äger rätt att i det enskilda fallet fastställa tönmingsfrekvens med hänsyn till belastningen i förhållande till<br />
avskiljarens volym. Extra hämtning kan ske efter särskild beställning mot avgift enligt taxa.<br />
d) Filtermaterial från fosforkällor och andra jämförbara filter<br />
Hämtning av filtermaterial ska ske minst vartannat år genom kommunens försorg. Efter hämtning av<br />
uttjänt filtermaterial bör nytt filtennaterial snarast tillföras anläggningen genom fastighetsinnehavarens<br />
försorg. Dispens för längre hämtningsintervall eller för eget omhändertagande kan medges i enskilda fall.<br />
21 § Omkiassning av abonnemang<br />
Om kommunen bedömer att kraven för hushållsavfall enligt dessa avfallsföreskrifter inte uppfylls av<br />
fastighetsägare eller nyttjanderättshavare har kommunen rätt att kiassa om abonnemanget.<br />
15
4. Annat avfall än hushållsavfall<br />
MÖLNDALS STADS LOKALA FÖRESKRIFTER FÖR AVFALLSHANTERING 2013<br />
1 detta kapitel regleras avfall som inte är hushållsavfall. Observera att en del avfall från<br />
verksamheter omfattas av kommunens ansvar. Exempel på sådant avfall är avfall från<br />
storkök och personalutrymmen.<br />
1 § Sortering av avfall från yrkesmässig verksamhet<br />
a) Återanvändbart och återvinaingsbart material ska sorteras ut vid källan och hållas skilt från annat avfall så<br />
att olika material kan tas om hand så att återanvändning eller återvinning främjas.<br />
b) Verksamheters hushållsavfall borttransporteras genom kommunens försorg enligt ett abonnemangsavtal.<br />
Se definition av hushållsavfall och därmed jämftirligt avfall från annan verksamhet i kapitel 1.<br />
c) Verksamheter som producerar annat avfall än hushållsavfall i begränsad omfattning kan mot uppvisande<br />
av ÅVC-kort få lämna detta på kommunens återvinuingscentraler. Transportbestämrnelser i<br />
avfalisförordningen 2011:927 ska följas.<br />
2 § Exempel på avfall som uppkommer vid yrkesmässig verksamhet och ska sorteras ut<br />
a) Avfall för vilket producent ansvarar<br />
Avfall som omfattas av förordningama om producentansvar, t.ex. returpapper, däck, förpackningar,<br />
elektroniska och elektriska produkter (inid. vitvaror) ska sorteras ut och hållas skilt från annat avfall. Den som<br />
yrkesmässigt bedriver verksamhet där sådant avfall uppstår ska själv träffa överenskommelse med respektive<br />
materialbolag.<br />
b) Bygg- och rivningsavfall<br />
Bygg- och rivningsavfall ingår inte i kommunens renhållningsansvar. Avfallet ska sorteras på sådant sätt att<br />
olika material kan tas om hand för återanvändning eller återvinning. Mindre mängder från privatpersoner och<br />
verksamheter kan lämnas på Kikås eller Lindome Återvinningscentraler mot uppvisande av ÅVC-kort för<br />
privatpersoner respektive verksamheter. Fordon tyngre än 3,5 ton och containrar hänvisas till Kikås<br />
avfallsanläggning mot avgift för invägd mängd.<br />
c) Farligt avfall och batterier<br />
i) Farligt avfall och batterier ska hållas skiljt från annat avfall såväl som från annat farligt avfall. Förvaring<br />
av farligt avfall i avvaktan på borttransport ska ske på ett ur miljö- och hälsoskyddssynpunkt betryggande<br />
sätt. Den som bedriver verksamhet där farligt avfall uppkommer får efter anmälan till länsstyrelsen själv<br />
transportera de avfallsslag och mängder som anges i 36 § avfallsförordningen (2011:927). Farligt avfall<br />
frr endast transporteras yrkesmässigt av den som har särskilt tillstånd.<br />
ii) Olja och slam uppsamlat i oljeavskiljare och fast avfall från spolränna är farligt avfall. Tömningen ska ske<br />
så att petroleumföroreningar eller andra skadliga ämnen inte följer med flödet till efteribijande<br />
ledningssystem.<br />
iii) Små mängder farligt avfall från verksamhet kan mot avgift lämnas på kommunens återvinnirgscentraler<br />
vilket även gäller produkter med inbyggda milj öfarliga batterier. Bilbatterier och andra större batterier kan<br />
16
MÖLNDALS STADS LOKALA FÖRESKRIFTER FÖR AVFALLSHANTERING 2013<br />
även lämnas till återförsälj are och skrotfirmor som tar emot blybatterier enligt förordning om<br />
producentansvar.<br />
d) Djurkadaver och annat animaliskt avfall<br />
Djurkadaver och annat animaliskt avfall ska hanteras enligt Jordbruksverkets föreskrifter (JVFS 2010:59).<br />
e) Specialavfall inom sjukvården med mera<br />
Stickande/skärande avfall och smittförande avfall från hemsjukvården och liknande institutioner ska hanteras<br />
enligt Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om hantering av smittförande avfall från hälso- och<br />
sjukvården (SOSFS 1999:27). Avfallet får endast transporteras yrkesmässigt av den som har särskilt tillstånd<br />
(avfallsförordningen 2011:927).<br />
t) Specialavfall inom veterinärverksamhet och djurhållning<br />
Skärande/stickande avfall från veterinärverksamhet och från djurhållande gårdar där djurhälsovård utförs ska<br />
förvaras i speciell behållare (kanylburk). Avfallet far endast transporteras yrkesmässigt av den som har särskilt<br />
tillstånd enligt avfallsförordningen (2011:927).<br />
g) Specialavfall inom akupunktur, tatuering och dylikt<br />
Stickande/skärande avfall från akupunktur, tatuering och dylikt ska förvaras i speciell behållare (kanylburk).<br />
Avfallet far endast transporteras yrkesmässigt av den som har särskilt tillstånd (avfallsförordningen<br />
2011:927).<br />
h) Riskavfall<br />
Riskavfall bestående av stickande/skärande och/eller smittförande avfall från hemsjukvården och liknande<br />
institutioner ska hanteras enligt Socialstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om hantering av smittförande<br />
avfall från hälso- och sjukvården (SOSFS 1999:27). Avfallet far endast transporteras yrkesmässigt av den som<br />
har särskilt tillstånd enligt avfallsförordningen (2011:927). Riskavfall ska hämtas minst en gång per år.<br />
5. Undantag<br />
1 detta kapitel regleras vilka undantag från renhållningsordningen som kan medges samt<br />
vem som ska besluta om undantagen.<br />
1 § Prövning av undantag<br />
a) Ansökan om undantag från dessa föreskrifter såsom kompostering eller annat omhändertagande av<br />
hushållsavfall på den egna fastigheten prövas av miljö- och hälsoskyddsnämnden om inget annat anges.<br />
b) Anmälan och ansökan ska alltid innehålla uppgifter om vilka avfalisslag som avses omhändertas samt för<br />
annat avfall än vegetabiliskt köksavfall, en redogörelse för på vilket sätt omhändertagandet ska ske utan<br />
att det innebär risk för olägenhet för människors hälsa och miljön och den tidsperiod som anmälan eller<br />
ansökan avser. Ansökan om omhändertagande av latrin genom egen anläggning ska innehålla en<br />
detaljerad beskrivning av anläggningen och uppgifter om de beräknade avfallsmängderna.<br />
17
2 § Eget omhändertagande av hushållsavfall<br />
MÖLNDALS STADS LOKALA FÖRESKRIFTER FÖR AVFALLSHANTERING 2013<br />
a) Avfall rar endast tas om hand på den egna fastigheten enligt vad som anges nedan och under förutsättning<br />
att det kan ske utan risk för olägenhet för människors hälsa och miljön.<br />
b) Trädgårdsavfall från fastigheten rar komposteras på fastigheten utan särskild anmälan.<br />
c) Torrt trädgårdsavfall som inte kan utnyttjas för kompostering får eldas endast om det kan ske utan att<br />
olägenhet uppstår. Föreskrifter om förbud mot eldning, helt eller delvis, till skydd för människohälsa och<br />
miljö utifirdade med stöd av förordningen (2003:789) om skydd mot olyckor eller annan författning samt<br />
brandriskvaming måste beaktas.<br />
d) Fastighetsinnehavare eller nyttjanderättshavare som själv avser att kompostera annat hushållsavfall än<br />
trädgårdsavfall från fastigheten, t.ex. matavfall ska anmäla detta skrifthigen till miljö- och<br />
hälsoskyddsnämnden. Kompostering av matavfall på fastigheten ska ske i skadedjurssäker behållare och<br />
på sådant sätt att olägenhet för människors hälsa eller miljön inte uppstår. Fastigheten ska ge utrymme för<br />
användning av den erhållna komposten.<br />
e) Miljö- och hälsoskyddsnämnden ska översända kopia av anmälan till tekniska nämnden och tekniska<br />
förvaltningen.<br />
t) Kompostering av latrin från fastigheten får efter ansökan ske i särskild därför avsedd anläggning på<br />
fastigheten, sk. förmultningsanläggning eller annat liknande omhändertagande för användning av<br />
näringsämnen på fastigheten. Ansökan om omhändertagande av latrin genom egen anläggning ska<br />
innehålla en komplett beskrivning av anläggningen.<br />
g) Miljö- och hälsoskyddsnämnden ska översända kopia av beslutet till tekniska nämnden och tekniska<br />
förvaltningen.<br />
3 Sluten tank<br />
Miljö- och hälsoskyddsnämnden kan efter ansökan medge längre intervall mellan hämtningama av spillvatten<br />
från slutna spillvattentankar med hänsyn till beräknad mängd spillvatten och den slutna spillvattentankens<br />
storlek. Ansökan ska innehålla beskrivning av anläggningen och uppgifter för beräkning av verklig<br />
spillvattenvolym.<br />
4 § Slambrunn<br />
Miljö- och hälsoskyddsnämnden kan efter ansökan medge längre intervall mellan hämtningarna av slam från<br />
slamavskilj are om detta är motiverat med hänsyn till den beräknade slammängden och slamavskiljarens<br />
storlek. Ansökan ska innehålla beskrivning av anläggningen och uppgifter för beräkning av verklig<br />
slammängd.<br />
5 § Gemensam avfalisbehållare<br />
Gemensam avfallsbehållare kan, efter prövning av kommunen, få utnyttjas av boende i två intill varandra<br />
gränsande fastigheter, om avfallsmängden bedöms kunna rymmas i en behållare av den storlek som normalt<br />
används inom det aktuella området. Tekniska förvaltningen kan, om särskilda skäl föreligger, även medge<br />
detta för boende i två närliggande fastigheter. Ansökan om gemensam avfallsbehållare görs till tekniska<br />
förvaltningen och skall undertecknas av båda fastighetsinnehavarna.<br />
18
6 § Uppehåll i hämtning<br />
MÖLNDALS STADS LOKALA FÖRESKRIFTER FÖR AVFALLSHANTERING 2013<br />
a) Uppehåll i hämtning vid permanentbostad kan efter ansökan på kommunens hemsida medges<br />
fastighetsinnehavare eller nyttjanderättshavare. Detta förutsatt att fastigheten inte kommer att utnyttjas<br />
under en sammanhängande tid om minst sex månader. Med outnyttjad fastighet avses fastighet som endast<br />
besöks för tillsyn och där ingen vistelse som påkallar hämtning sker.<br />
b) Uppehåll i hämtning vid fritidshus kan efter ansökan medges fastighetsinnehavare eller<br />
fastighetsinnehavare om fastigheten inte kommer att utnyttjas under en sammanhängande tid om minst en<br />
hel hämtningsperiod.<br />
Ansökan ska lämnas till miljö- och hälsoskyddsnämnden senast en månad före den avsedda<br />
uppehållsperioden.<br />
7 § Ater<strong>kallelse</strong><br />
Medgivande om undantag från renhållningsordningens lokala föreskrifter kan återkallas, dels om<br />
förhållandena ändras så att de förutsättningar som förelåg när undantaget medgavs inte längre föreligger, dels<br />
om fastighetsinnehavaren lämnat felaktiga uppgifter som legat till grund för medgivandet. Sådan åter<strong>kallelse</strong><br />
kan också ske om hanteringen inte sker efter i medgivandet angivna villkor eller om hanteringen visar sig<br />
orsaka olägenhet ur hälso- eller miljösynpunkt.<br />
8 § Befrielse från skyldigheten att överlämna hushållsavfall till kommunen<br />
Fastighetsinnehavare eller nyttjanderättshavare som själv kan ta hand om sitt hushållsavfall på ett sätt som är<br />
betryggande för människors hälsa och miljön, kan efter ansökan till miljö- och hälsoskyddsnämnden, om det<br />
finns särskilda skäl, befrias från skyldigheten att lämna avfall till kommunen för transport, bortskaffande och<br />
återvinning.<br />
9 § Övriga undantag<br />
Miljö- och hälsoskyddsnämnden kan även i övrigt, om särskilda skäl föreligger, medge dispens från<br />
renhållningsordningens föreskrifter.<br />
6. Ikraftträdande<br />
Dessa föreskrifter träder i kraft 2013-07-01 då renhållningsordning för <strong>Mölndal</strong>s stad 2008-01-01 upphör att<br />
gälla.<br />
19
MÖLNDALS STAD Tjänsteskrivelse 1(1)<br />
Gatukontoret 2013-03-15 <strong>TEN</strong> 128/13<br />
Ulf Bredby<br />
Cykelboksiut 2011-2012<br />
Tekniska nämnden<br />
Sammanfattning<br />
Cykelboksiutet är ett verktyg för att följa upp och utveckla arbetet med att främja<br />
cykling i <strong>Mölndal</strong>. 1 bokslutet lyfter vi fram vad våra cyklister tycker om att cykla i<br />
<strong>Mölndal</strong> och vad vi genomfört 2011 och 2012 för att förbättra för cyklisterna.<br />
Det här är det tredje cykelboksiutet som <strong>Mölndal</strong>s stad tar fram. Tidigare bokslut har<br />
gjorts 2009 och 2010 och nya cykelboksiut kommer tas fram vartannat år.<br />
Förslag till beslut<br />
Tekniska nämnden antar cykelboksiutet och skickar det till kommunfullmäktige och<br />
övriga nämnder för kännedom.<br />
Expediering av beslut<br />
Kt nfullmäktige och övriga nämnder.<br />
/ tu ontoret<br />
,,i.,<br />
G an Werner Anne-Lie Fant<br />
Bilaga:<br />
Cykelbokslut 2011-2012
Inledning<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . •....... . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
. . . .<br />
• . . . . . .<br />
• . . . . .<br />
• •<br />
• . . . . . . .<br />
•. • •<br />
• •.: .<br />
•. .<br />
• Vision:<br />
. ••<br />
.•• •<br />
.‘.. <strong>Mölndal</strong>s stad ska .‘.<br />
bli en etablerad<br />
•.•.<br />
•1••<br />
,•• cykelstaddärcykeln :•.<br />
är en naturlig del :‘.<br />
• . av vardagen. ••••<br />
. . • • ••. .•. • .<br />
• .. ... •<br />
• . s. • • •<br />
• • •<br />
• • • • . •<br />
• • • • • •<br />
• • •<br />
<strong>Mölndal</strong>s stad arbetar kontinuerligt med åtgärder för att öka cyklandet. Ökad cykling ger vinster både<br />
för samhället och ft5r individen, i form av bättre miljö, minskad trängsel och ökad hälsa. Beräkningar<br />
från Danmark visar att samhället tjänar 1,37 kr per cyklad kilometer när alla faktorer är räknas samman,<br />
samtidigt som samhället förlorar 0,78 kr på varje kilometer körd i bil. Det är framför allt cyklingens effekt<br />
på hälsan som gör att cykling är positivt för samhällsekonomin. Hälsovinsten uppgår till 5,3 kr per cyklad<br />
kilometer, även när man har räknat bort omkostnader för olyckor.<br />
Cykelbokslutet är ett verktyg för att följa upp och utveckla arbetet i riktning mot visionen. 1 bokslutet<br />
lyfter vi fram vad våra cyklister tycker om att cykla i <strong>Mölndal</strong> och vad vi genomfört 2011 och 2012 för att<br />
förbättra för cyklisterna.<br />
Det här är det tredje cykelbokslutet som <strong>Mölndal</strong>s stad tar fram. Enkäten som ligger till grund för<br />
bokslutet låg ute på <strong>Mölndal</strong>s stad hemsida från mitten av september till mitten av oktober 2012.<br />
Information om enkäten spreds till <strong>Mölndal</strong>s stads anställda, till några större företag i kommunen, via<br />
mejl till gymnasielever, till deltagare i cykelutmaningen, via grundskolans föräldraportal samt via annons<br />
i <strong>Mölndal</strong>sposten. 358 personer svarade på enkäten. Tidigare bokslut har gjorts 2009 och 2010 och nya<br />
cykelbokslut kommer tas fram vartannat år.
Det tycker cyklisterna 1 <strong>Mölndal</strong><br />
. . . . . . . . . •....... . . . . . . . •....... . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
70%<br />
60%<br />
50%<br />
40%<br />
30%<br />
20%<br />
10%<br />
0%<br />
Nöjdhet i procent<br />
— — —<br />
2009 2010 2012 Mål 2015<br />
Förändring<br />
— 2010-2012<br />
Cyklisternas nöjdhet har inom tre områden sjunkit sedan senaste<br />
cykelbokslutet 2010 och ligger nu ungef’ärpå 2009 års nivå.<br />
Men den övergripande nöjdheten med <strong>Mölndal</strong> som cykelstad<br />
har sjunkit jämftrt både med 2009 och 2010 och det är en bra<br />
bit kvar till att nå de mål för nöjdhet som staden satt upp.<br />
Positivt är att nöjdheten med cykelvägvisning och cykelparke<br />
ringar har stigit, vilket sannolikt är ett resultat av att cykelväg<br />
visning under åren 2010-2011 satts upp i hela kommunen och<br />
att cykelparkeringar byggts ut och fZ5rbättrats vid alla stationer.<br />
En bidragande anledning till den sjunkande nöjdheten inom<br />
flera områden kan vara att EU-projektet Nordiska cykelstäder<br />
2009-2011 höjde cyklisternas förväntningar. Projektet fick<br />
mycket uppmärksamhet i media och det kan tänkas att många<br />
tycker staden gjort för lite för att främja cykling, i förhållande<br />
till de förväntningar som skapades.<br />
.<br />
.<br />
.<br />
.<br />
.<br />
-7 —‘MölndaI som cykelstad<br />
+14 Cykelvägvisning<br />
-3 Omfång cykelvägar<br />
—-4 —Framkomlighet<br />
j-5 —Parkeringar<br />
-9 —Drift och underhåll<br />
o —Säkerhet<br />
Varför cyklar du?<br />
Jag får motion och frisk luft<br />
Att cykla går fortare och lättare<br />
Jag sparar pengar<br />
Jag har inte andra möjligheter<br />
För miljöns/klimatets skull<br />
Andra orsaker<br />
Topp 5:<br />
Besvärligt för cyklister<br />
1 Farliga korsningar<br />
2. Att gående och cyklister inte är sepa<br />
rerade<br />
3. Bilar<br />
Dåligt underhåll<br />
Fotgängare<br />
Du som cyklar lite eller inte alls,<br />
vad skulle kunna få dig att cykla mer?<br />
1. Flera cykelbanor och cykelvägar<br />
2. Att få mer motion och ett mer hälsosamt liv<br />
3. Mer säkerhet för cyklister i trafiken<br />
4. Omtanke om miljön/klimatet<br />
5. Att spara pengar<br />
38%<br />
30%<br />
12%<br />
11%<br />
7%<br />
3% ii<br />
. . . a . . • • . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . •....... . . . . . . . . . . eee•••e• . . . . . . . . . . . •..<br />
.<br />
.<br />
.<br />
.
Hur många cyklar?<br />
, . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . •....... . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . •....... ..<br />
.<br />
8000<br />
7000<br />
6000<br />
5000<br />
4000<br />
3000<br />
2000<br />
1000<br />
0<br />
Färdmedelsfördelning 2011<br />
för boende i <strong>Mölndal</strong><br />
Antal cykelpassager vid<br />
nio räknepunkter i staden<br />
- ----—------———-—---—-—.<br />
2004 2006 2009 2010 2011 2012<br />
Det övergripande målet med stadens<br />
arbete inom cykling är att antalet<br />
cykelresor ska öka och att cykelns<br />
marknadsandel ökar. Under år 2011<br />
gjordes en resvaneundersökning i hela<br />
Göteborgsregionen.<br />
Förra resvaneundersökningen från 2005<br />
visade på en cykelandel i <strong>Mölndal</strong> på 9%.<br />
Av olika skäl är undersökningarna inte<br />
jämförbara med varandra. Bland annat<br />
gjordes undersökningen 2011 under hela<br />
året medan den 2005 gjordes under höst<br />
och vår, vilket ger större andel cykelresor.<br />
Som komplement till<br />
resvaneundersökningar —<br />
vilka<br />
genomförs relativt sällan — räknar vi<br />
antalet cyklister på ett antal platser.<br />
Sedan mitten av 2011 finns permanenta<br />
räknare på Göteborgsvägen, men för<br />
jämförelser bakåt i tiden används än så<br />
länge tillfälliga räkningar på nio platser i<br />
kommunen.<br />
Antalet cykelresor har ökat sedan 2004.<br />
Den tillffilliga nedgången 2010 och 2011<br />
beror sannolikt på att Göteborgsvägen<br />
var under ombyggnad. Eftersom det är<br />
kommunens tyngsta cykeistråk får det<br />
stort genoms lag i statistiken.<br />
Jämfört med 2009 har antalet cykelresor<br />
ökat med 6%, men det är långt ifrån målet<br />
på 6,5% ökning per år.<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . •....... . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Cyklar någon på vintern?<br />
Ja, det gör man men långt mindre än under det varmare halvåret.<br />
Statistik från de fasta räknarna visar att antalet cykelresor de tre “sämsta”<br />
månaderna är bara 25 % av antalet cykelresor de “bästa” månaderna.<br />
. . . . . . es•••••• . . . . . . •....... . . . . . . . . . 0••••••• • . . . . . . . . . .<br />
.<br />
.<br />
.
Cykelnätet byggs ut<br />
........... .......................................... . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
Ett sammanhängande cykelnät med<br />
hög kvalitet är en grundsten fdr att öka<br />
cyklandet. 1 medborgarundersökningen<br />
är fler cykelvägar det vanligaste svaret<br />
på vad som skulle kunna motivera till<br />
att cykla mer. Det gäller både för de som<br />
redan cyklar mycket idag och för de som<br />
endast cyklar lite eller inte alls.<br />
Under åren 2011-2012 har 2,6 km ny<br />
cykelväg byggts. Bland annat knöts<br />
cykelvägen mellan Göteborg och <strong>Mölndal</strong><br />
längs Göteborgsvägen ihop, när etappen<br />
mellan Lackarebäck och Berghemsgatan<br />
gjordes klar.<br />
Cykelparkeringen vid Knutpunkt<br />
<strong>Mölndal</strong>sbro har byggts ut med fler<br />
platser, bland annat vid spårvagns<br />
hållplatsen där det tidigare helt<br />
saknades cykelparkeringar. Även vid<br />
stationerna i Lindome och Kållered har<br />
cykelparkeringen förbättrats och fått fler<br />
platser.<br />
När det gäller möjligheten att kombinera<br />
cykel och kollektivtraflk är det många<br />
som önskar bättre möjligheter att ta med<br />
sig cykel på kollektivtraflken. Även bättre<br />
cykelparkeringar vid större hållplatser<br />
efterfrågas.<br />
rNy bykeIv<br />
1<br />
Ny cykélväg, Bifrost<br />
:n iii<br />
, Göteborgsvägerij<br />
F<br />
I:J1<br />
Cykelbarometern, -<br />
Göteborgsvägen J<br />
Lantbruks<br />
Utbyggd cykelväg,<br />
2011-20 12<br />
Iparkering, Broplatsen<br />
pr<br />
Ny cykelväg,<br />
Gunnebogatan<br />
1
Trygghet och säkerhet<br />
1••••••• • • . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . •....... . . . . . . . . . . . el...<br />
67<br />
56 1 4<br />
1 1 i A<br />
Vi skiljer på trygghet och säkerhet. Säkerhet är olyckstalen,<br />
medan trygghet handlar om cyklistemas upplevelse av säkerhet.<br />
Olycksutvecklingen i <strong>Mölndal</strong> är positiv. En förändring 2007 i<br />
sjukhusens sätt att klassificera skador innebär dock att ca 40 %<br />
av de svåra skadorna numer klassas som lindriga. Det kan till<br />
viss del ligga bakom delar av minskningen av svåra olyckor.<br />
En knapp tredjedel av cyklisterna uppger att de känner sig<br />
osäkra eller mycket osäkra som cyklist i <strong>Mölndal</strong>. Målet är att<br />
denna andel ska minska till en fjärdedel till 2015. En vanlig<br />
orsak till osäkerhet är när man korsar bilvägar, till exempel på<br />
cykelöverfarter vid cirkulationer som är vanliga i <strong>Mölndal</strong>. 1 den<br />
statliga cykelutredningen som presenterades 2012 finns förslag<br />
på att ändra lagstiftningen så att kommunerna får möjlighet att<br />
införa väjningsplikt för bilar vid cykelöverfarter. Det skulle<br />
innebära samma regler som för gående vid övergångsställen och<br />
att cykeln kan prioriteras gentemot biltrafiken på ett tydligt sätt.<br />
Gatukontoret mäter hjälmanvändning och godkänd belysning<br />
på fyra platser — och cyklisterna blir successivt bättre på att<br />
använda hjälm och belysning. Generellt sätt används hjälm<br />
och belysning i betydligt högre grad på stråk med mycket<br />
arbetspendling på cykel än på platser där man cyklar en kort<br />
sträcka, till exempel för att resa vidare med kollektivtrafiken.<br />
80%<br />
5O%— —-<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Antal skadade cyklister 2001-2012<br />
-<br />
2009 2010 2012 Mål 2015<br />
—Hjälmanvändning<br />
-——Godkänd belysning<br />
._<br />
.<br />
.<br />
.<br />
.<br />
.<br />
.<br />
.<br />
.<br />
.<br />
1<br />
. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . •....... . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . .<br />
i<br />
Breddning och separering<br />
av GC-bana, Eklanda torg<br />
-<br />
Svampar och blinkande<br />
Herr Gårman, Gunnebogatan<br />
Gångtunnel, ljridome<br />
Foto: Leif Samuelsson
Drift och underhåll<br />
1••••••• • • . . . . . . . . . . . . . . •....... . . . . . . . . . . . . . . •....... . •....... . . . . . . ..<br />
Cyklisternas nöjdhet med beläggning,<br />
sopning och snöröjning har minskat från<br />
29 % år 2010 till 20 % 2012. Att döma av<br />
kommentarerna i undersökningen är det<br />
upplevelsen av vinterväghållningen som<br />
påverkar nöjdheten mest.<br />
Som nämnts tidigare upphör många att<br />
cykla på vintern. Bra vinterväghållning är<br />
en därmed en förutsättning för att kunna<br />
locka fler att cykla under hela året.<br />
Vinterväghållningen på huvudcykelnätet<br />
är prioriterat och insatser ska sättas<br />
in lika snabbt som på huvudvägnätet.<br />
Halkbekämpning sker genom plogning<br />
och flisning, men även salt används för<br />
att undvika återfrysning. Målet är att<br />
cykelvägar ska vara halkbekämpade<br />
senast 06.30 på morgonen respektive<br />
16.00 på eftermiddagen, för att underlätta<br />
för cykelpendling till arbete och skola.<br />
Många cyklister önskar att flis tas bort<br />
så tidigt som möjligt när vintersäsongen<br />
är över, och den påbörjas därför i mitten<br />
av mars. Om ny snö faller efter att flisen<br />
tagits upp åtgärdas det med plogning och<br />
saltning.<br />
På sommarhalvåret sopas<br />
huvudcykelnätet ett par gånger per år<br />
samt punktvis vid behov. Centrumnära<br />
cykelvägar underhållssopas oftare.<br />
Gatukontoret har som mål att åtgärda<br />
minst 100 punkter i cykelnätet, till<br />
exempel potthål, utstickande växlighet<br />
etc. Någon egen inventering av hela<br />
nätet har inte gjorts under 2011-2012<br />
utan åtgärderna baseras på inkomna<br />
synpunkter från allmänheten.<br />
2 km gång- och cykelväg har fått ny<br />
beläggning under de två senaste åren.<br />
Det motsvarar ungefär 2 % av hela<br />
cykelvägnätet. Med den takten förnyas<br />
beläggningen på cykelnätet med ca 50 års<br />
omlopp, vilket är långsammare än målet i<br />
cykelhandlingsplanen med 20 års omlopp.<br />
-w
Barn och ungas cykling<br />
• • • • • • • • • • • . • . • • . • • • •••••.•• • • • • . • • • • • . • • • • . ••••.... • • • . • . . • • • • • • • • • • •4<br />
På egna ben<br />
Sedan 2009 deltar <strong>Mölndal</strong>s stad i<br />
skolutmaningen På egna ben. Syftet är att<br />
lära elever i årskurs 4-6 hållbara resvanor<br />
av miljö- och hälsoskäl. Under 2012<br />
deltog 324 elever i 12 klasser, vilket är en<br />
ökning jämfört med 2011 då 232 elever i<br />
nio idasser deltog.<br />
Cykelservice på skolor<br />
Dåliga bromsar och andra fel på cyklar är<br />
en relativt vanlig orsak till cykelolyckor.<br />
För att öka antalet säkra cyklar hos barn<br />
har cykelservice anordnats på vissa skolor.<br />
Under 2011 fick fyra skolor cykelservice<br />
och totalt 500 barn sina cyklar servade.<br />
r4NDE<br />
is r ILI
Att ändra resvanor -<br />
kommunikation & dialog<br />
1• •I•••••• • • . . . •........... . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . ..<br />
Vintercyklisten<br />
Under vintern 2011-2012 genomfördes satsningen<br />
Vintercyklisten. 22 personer som vanligtvis inte cyklade till<br />
arbetet på vintern värvades för att testa vintercykling med<br />
dubbdäck. Intresset för att delta var stort, cirka 400 anmälningar<br />
kom in. Totalt inrapporterade vintercyklisterna 1340 cyklade<br />
mil och 1153 cyklade dagar och endast 170 dagar med bil under<br />
de fyra månader som satsningen pågick. Om denna sträcka<br />
istället körts med bil så skulle det motsvara utsläpp av ungefär<br />
2,5 ton koldioxid. Både positiva och negativa synpunkter på<br />
vinterväghållningen av cykelbanorna kom in.<br />
Cykelutmaningen<br />
<strong>Mölndal</strong>s stad deltar i Cykelutmaningen som är ett miljö- och<br />
hälsoprojekt och vänder sig till både privata och offentliga<br />
arbetsplatser. Det är en lagutmaning som går ut på att stimulera<br />
fler till att gå och cykla till arbetet och i tjänsten. <strong>Mölndal</strong>s stad<br />
bekostar deltagaravgiften för sina anställda. År 2011 deltog<br />
445 och år 2012 deltog 350 kommunanställda. Detta är en<br />
minskning jämfört med 2010 då 535 kommunanställda deltog.<br />
2012 Utmaningen —Vilken dag kan du<br />
ställa bilen?<br />
1 samband med Europeiska trafikantveckan 2012 utmanade<br />
<strong>Mölndal</strong>s stad alla som bor eller jobbar i kommunen att ställa<br />
bilen och ta sig till jobbet med cykel, gång eller kollektivtrafik<br />
minst en dag mellan 24 och 30 september. 413 personer<br />
antog utmaningen. 1 genomsnitt minskade de som deltog i<br />
utmaningen sina bilresor med 60 procent. Vanligtvis åkte<br />
deltagarna bil till jobbet 3,2 gånger per vecka. Under vecka 39<br />
minskade deltagarna sina bilresor till 1,3 dagar. Det motsvarar<br />
en minskning av 1,6 ton koldioxid under veckan.<br />
ViLKgN AG KAN<br />
PI) S1’Ä1A aILN?<br />
TAVLA OCh ViNN CYKgL,<br />
PA LLI CYKW(ARRA!<br />
24-30 sgp1’cMR<br />
Snart kommer trängselskatten. Borja trana redan nu. Ställ bilen och<br />
ta dig till jobbet med cykel, buus eller till fots minst en gång mellan<br />
den 24—30 september, så ar du med och tavlar om fina priser.<br />
Tävla på molndal.se/stallabilen<br />
<strong>Mölndal</strong>s stad NYA VÄGVANR
• .i. . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . . • . . . . . . .i<br />
Ny adress, nya vägvanor<br />
Under hösten 2012 startade en<br />
satsning som handlar om att informera<br />
nyinflyttade om olika sätt att ta sig till<br />
jobbet utan bil. De som flyttar in till<br />
kommunen får information om hållbart<br />
resande och cykelkarta hem i brevlådan<br />
tillsammans med tidningen Nyinflyttad.<br />
Under ett halvår, med start hösten 2012,<br />
kommer en femtedel av de nyinflyttade att<br />
bli uppringda för att svara på frågor om<br />
hur de reser och vilka alternativ de har.<br />
Göteborgsregionens kommunalförbund<br />
(GR) ansvarar för den delen av projektet<br />
som är en del av Västsvenska paketet.<br />
Cykelvänhig arbetsplats<br />
Satsningen går ut på att stödja och hitta<br />
samarbetsformer med arbetsplatser<br />
för att öka cyklandet. Tio arbetsplatser<br />
deltar i ett nätverk och har utsett en<br />
cykelinspiratör samt gjort en inventering<br />
av arbetsplatsen utifrån hur cykelvänlig<br />
den är. Därefter utför de åtgärder för att<br />
förbättra för cyklister. Nätverket träffas<br />
3-4 gånger per år.<br />
Övriga aktiviteter<br />
Gatukontoret utför regelbundet<br />
aktiviteter för att marknadsföra cykling<br />
till allmänheten. Syftet är att synliggöra<br />
cyklingen, informera om den service och<br />
infrastruktur som kommunen står för<br />
samt föra dialog med cyklister. Exempel<br />
på aktiviteter är cykeldagar med gratis<br />
cykelservice som genomförs några gånger<br />
per år samt olika belöningsaktiviteter<br />
till cyklister. Därutöver informerar<br />
kommunen via hemsida och<br />
pressmeddelande.
Vad händer 2013?<br />
• • • . . • • • • ••.•.•.• • • . • • • . • • • • • • • . • • • . • . . . • • . • • . • • . . • . • . • . . • . • . . • • . . • • . .#<br />
Arbetet med att förbättra förutsättningarna för cykling kommer att fortsätta. Med hjälp av vad cyklisterna<br />
svarat i medborgarundersökningen kan vi dra slutsatser om vad som är viktigt att fokusera på:<br />
Staden behöver fortsätta att bygga ut de länkar som saknas i cykelnätet. Vi behöver förbättra<br />
framkomligheten i befintligt nät och bli bättre på att separera gående och cyklister. Hög prioritet på<br />
vinterväghållningen är avgörande för att fler ska fortsätta cykla på vintern. När vi gör kampanjer och<br />
påverkansåtgärder för att få fler att cykla så är hälsoargumentet viktigt att föra fram.<br />
Här följer vad som är på gång under 2013:<br />
.<br />
.<br />
.<br />
.<br />
.<br />
.<br />
• . . . . . . . •••..... . • • . . . . • . . . . • . . . . .<br />
Cykelväg längs<br />
hela Flöjel<br />
bergsgatan<br />
påbörjas.<br />
.<br />
.<br />
.<br />
.<br />
.<br />
• • • • • • • • • • • • • •• • • • • • • • • • • • • • . 5•••• •<br />
.<br />
.<br />
•<br />
.<br />
e<br />
.<br />
•<br />
5<br />
.<br />
.<br />
.<br />
.<br />
•<br />
.<br />
.<br />
.<br />
Ny cykelväg byggs längs hela Boråsvägen i samarbete<br />
med Härryda kommun. Cykelnätet i östra <strong>Mölndal</strong><br />
knyts ihop med Göteborg, Mölnlycke och Partille.<br />
• . • • • • • 5 • •.• • • • • • • . . 5 • ••5 • • • • • • • . . . . 4<br />
Enerbacksga<br />
tan smalnas av<br />
och får cykelväg<br />
och nya<br />
grönytor.<br />
Separering mellan gång och cykel<br />
målas på delar av det befintliga<br />
cykelnätet.<br />
• Sista etappen<br />
: av cykelväg på<br />
• Gunnebogatan<br />
• görs klar.<br />
• • • • . . . . • . • • • . • . • . .5 • • • • • • • • • . • • 5•••<br />
:<br />
:<br />
:<br />
:<br />
Ytterligare två<br />
• cykelgarage<br />
byggs<br />
• vid Knutpunkt<br />
Ett nytt EU-projekt — Nordiska<br />
cykelstäder II — påbörjas, med fokus<br />
på cykling till arbete och skola.<br />
:<br />
Möjlighet<br />
• att ansluta<br />
: <strong>Mölndal</strong> till<br />
: Styr&Ställ<br />
undersöks,<br />
• 5e••S••• • • . • . • . • • . . . . .% • • • • • • es....<br />
.<br />
•<br />
•<br />
.<br />
•<br />
.<br />
.<br />
.<br />
•<br />
5<br />
.<br />
•<br />
.<br />
.<br />
.<br />
•<br />
•<br />
.<br />
.<br />
.<br />
.<br />
.<br />
.<br />
.<br />
.
j.<br />
1<br />
- -
i .<br />
‘—.I<br />
\<br />
‘TE BORG S<br />
OM MUN<br />
i<br />
1<br />
AMBJÖRNHAGEN<br />
AREKÄRR<br />
TRA)
2)<br />
ilWwJ<br />
1 :-«-‘-<br />
I**PERED<br />
.-.-w<br />
Fi.ujö,<br />
tt.é.’ f1ttg<br />
ij4./ A<br />
fl ÄRR VD A<br />
KOM M IT N<br />
r-HYLTAN<br />
I:..<br />
Teckenförkla ring<br />
)JETTER<br />
0 500l00m<br />
Var,q<br />
Cykelbana<br />
Gata FmpIig fr cykeitrafik<br />
Pendejjågstatjon<br />
(<br />
RANEREO<br />
k<br />
‘
<strong>Mölndal</strong>s stad<br />
Cykelåren 1 <strong>Mölndal</strong> 2011-2012 är producerat av:<br />
<strong>Mölndal</strong>s stad<br />
Tekniska förvaltningen<br />
431 82<strong>Mölndal</strong><br />
tekniska@molndal.se<br />
031-315 1000<br />
Kontaktperson: Ulf Bred by<br />
ulf.bredby@molndahse<br />
03 1-315 15 13<br />
Bilder: Tekniska förvaltningen, Ulf Bredby,<br />
Leif Samuelsson (s 7), Johan Ljung (s 1, 9, 11)<br />
Cycling Embassy of Denmark (s 1)
Cykelåren i <strong>Mölndal</strong> 2011-2012<br />
Cykelbokslut
Inledning<br />
Vision:<br />
<strong>Mölndal</strong>s stad ska<br />
bli en etablerad<br />
cykelstad där cykeln<br />
är en naturlig del<br />
av vardagen.<br />
<strong>Mölndal</strong>s stad arbetar kontinuerligt med åtgärder för att öka cyklandet. Ökad cykling ger vinster både<br />
för samhället och för individen, i form av bättre miljö, minskad trängsel och ökad hälsa. Beräkningar<br />
från Danmark visar att samhället tjänar 1,37 kr per cyklad kilometer när alla faktorer är räknas samman,<br />
samtidigt som samhället förlorar 0,78 kr på varje kilometer körd i bil. Det är framför allt cyklingens effekt<br />
på hälsan som gör att cykling är positivt för samhällsekonomin. Hälsovinsten uppgår till 5,3 kr per cyklad<br />
kilometer, även när man har räknat bort omkostnader för olyckor.<br />
Cykelbokslutet är ett verktyg för att följa upp och utveckla arbetet i riktning mot visionen. I bokslutet<br />
lyfter vi fram vad våra cyklister tycker om att cykla i <strong>Mölndal</strong> och vad vi genomfört 2011 och 2012 för att<br />
förbättra för cyklisterna.<br />
Det här är det tredje cykelbokslutet som <strong>Mölndal</strong>s stad tar fram. Enkäten som ligger till grund för<br />
bokslutet låg ute på <strong>Mölndal</strong>s stad hemsida från mitten av september till mitten av oktober 2012.<br />
Information om enkäten spreds till <strong>Mölndal</strong>s stads anställda, till några större företag i kommunen, via<br />
mejl till gymnasielever, till deltagare i cykelutmaningen, via grundskolans föräldraportal samt via annons<br />
i <strong>Mölndal</strong>sposten. 358 personer svarade på enkäten. Tidigare bokslut har gjorts 2009 och 2010 och nya<br />
cykelbokslut kommer tas fram vartannat år.
Det tycker cyklisterna i <strong>Mölndal</strong><br />
70%<br />
60%<br />
50%<br />
40%<br />
30%<br />
20%<br />
10%<br />
0%<br />
Nöjdhet i procent<br />
2009 2010 2012 Mål 2015<br />
Cyklisternas nöjdhet har inom tre områden sjunkit sedan senaste<br />
cykelbokslutet 2010 och ligger nu ungefär på 2009 års nivå.<br />
Men den övergripande nöjdheten med <strong>Mölndal</strong> som cykelstad<br />
har sjunkit jämfört både med 2009 och 2010 och det är en bra<br />
bit kvar till att nå de mål för nöjdhet som staden satt upp.<br />
Positivt är att nöjdheten med cykelvägvisning och cykelparkeringar<br />
har stigit, vilket sannolikt är ett resultat av att cykelvägvisning<br />
under åren 2010-2011 satts upp i hela kommunen och<br />
att cykelparkeringar byggts ut och förbättrats vid alla stationer.<br />
En bidragande anledning till den sjunkande nöjdheten inom<br />
flera områden kan vara att EU-projektet Nordiska cykelstäder<br />
2009-2011 höjde cyklisternas förväntningar. Projektet fick<br />
mycket uppmärksamhet i media och det kan tänkas att många<br />
tycker staden gjort för lite för att främja cykling, i förhållande<br />
till de förväntningar som skapades.<br />
Förändring<br />
2010-2012<br />
1. Flera cykelbanor och cykelvägar<br />
2. Att få mer motion och ett mer hälsosamt liv<br />
3. Mer säkerhet för cyklister i trafiken<br />
4. Omtanke om miljön/klimatet<br />
5. Att spara pengar<br />
<strong>Mölndal</strong> som cykelstad<br />
Cykelvägvisning<br />
Omfång cykelvägar<br />
Framkomlighet<br />
Parkeringar<br />
Drift och underhåll<br />
Säkerhet<br />
Varför cyklar du?<br />
Jag får motion och frisk luft 38%<br />
Att cykla går fortare och lättare 30%<br />
Jag sparar pengar 12%<br />
Jag har inte andra möjligheter 11%<br />
För miljöns/klimatets skull 7%<br />
Andra orsaker 3%<br />
Topp 5:<br />
Besvärligt för cyklister<br />
1. Farliga korsningar<br />
2. Att gående och cyklister inte är separerade<br />
3. Bilar<br />
4. Dåligt underhåll<br />
5. Fotgängare<br />
som cyklar lite eller inte alls,<br />
vad skulle kunna få dig att cykla mer?<br />
Q&ADu<br />
-7<br />
+14<br />
-3<br />
-4<br />
+5<br />
-9<br />
0
Hur många cyklar?<br />
Kollektivtrafik<br />
12%<br />
8000<br />
7000<br />
6000<br />
5000<br />
4000<br />
3000<br />
2000<br />
1000<br />
0<br />
Gång<br />
18%<br />
6093<br />
Färdmedelsfördelning 2011<br />
för boende i <strong>Mölndal</strong><br />
6368<br />
Cykel<br />
6%<br />
Antal cykelpassager vid<br />
nio räknepunkter i staden<br />
6921<br />
6452<br />
5640<br />
Bil<br />
64%<br />
7343<br />
2004 2006 2009 2010 2011 2012<br />
Det övergripande målet med stadens<br />
arbete inom cykling är att antalet<br />
cykelresor ska öka och att cykelns<br />
marknadsandel ökar. Under år 2011<br />
gjordes en resvaneundersökning i hela<br />
Göteborgsregionen.<br />
Förra resvaneundersökningen från 2005<br />
visade på en cykelandel i <strong>Mölndal</strong> på 9%.<br />
Av olika skäl är undersökningarna inte<br />
jämförbara med varandra. Bland annat<br />
gjordes undersökningen 2011 under hela<br />
året medan den 2005 gjordes under höst<br />
och vår, vilket ger större andel cykelresor.<br />
Som komplement till<br />
resvaneundersökningar – vilka<br />
genomförs relativt sällan – räknar vi<br />
antalet cyklister på ett antal platser.<br />
Sedan mitten av 2011 finns permanenta<br />
räknare på Göteborgsvägen, men för<br />
jämförelser bakåt i tiden används än så<br />
länge tillfälliga räkningar på nio platser i<br />
kommunen.<br />
Antalet cykelresor har ökat sedan 2004.<br />
Den tillfälliga nedgången 2010 och 2011<br />
beror sannolikt på att Göteborgsvägen<br />
var under ombyggnad. Eftersom det är<br />
kommunens tyngsta cykelstråk får det<br />
stort genomslag i statistiken.<br />
Jämfört med 2009 har antalet cykelresor<br />
ökat med 6%, men det är långt ifrån målet<br />
på 6,5% ökning per år.<br />
Q&ACyklar någon på vintern?<br />
Ja, det gör man men långt mindre än under det varmare halvåret.<br />
Statistik från de fasta räknarna visar att antalet cykelresor de tre ”sämsta”<br />
månaderna är bara 25 % av antalet cykelresor de ”bästa” månaderna.
Cykelnätet byggs ut<br />
Ett sammanhängande cykelnät med<br />
hög kvalitet är en grundsten för att öka<br />
cyklandet. I medborgarundersökningen<br />
är fler cykelvägar det vanligaste svaret<br />
på vad som skulle kunna motivera till<br />
att cykla mer. Det gäller både för de som<br />
redan cyklar mycket idag och för de som<br />
endast cyklar lite eller inte alls.<br />
Under åren 2011-2012 har 2,6 km ny<br />
cykelväg byggts. Bland annat knöts<br />
cykelvägen mellan Göteborg och <strong>Mölndal</strong><br />
längs Göteborgsvägen ihop, när etappen<br />
mellan Lackarebäck och Berghemsgatan<br />
gjordes klar.<br />
Cykelparkeringen vid Knutpunkt<br />
<strong>Mölndal</strong>sbro har byggts ut med fler<br />
platser, bland annat vid spårvagnshållplatsen<br />
där det tidigare helt<br />
saknades cykelparkeringar. Även vid<br />
stationerna i Lindome och Kållered har<br />
cykelparkeringen förbättrats och fått fler<br />
platser.<br />
När det gäller möjligheten att kombinera<br />
cykel och kollektivtrafik är det många<br />
som önskar bättre möjligheter att ta med<br />
sig cykel på kollektivtrafiken. Även bättre<br />
cykelparkeringar vid större hållplatser<br />
efterfrågas.<br />
Ny cykelväg, Göteborgsvägen<br />
Ny cykelväg, Bifrost<br />
Cykelbarometern,<br />
Göteborgsvägen<br />
Ny cykelväg, Svejserdalen<br />
Cykelfält, Lantbruksg.<br />
Utbyggd cykelväg,<br />
2011-2012<br />
Cykelparkering, Lindome stn<br />
Cykelparkering, Broplatsen<br />
Ny cykelväg,<br />
Gunnebogatan
Trygghet och säkerhet<br />
80%<br />
70%<br />
60%<br />
50%<br />
80<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Antal skadade cyklister 2001-2012<br />
56<br />
67<br />
7 7 7<br />
Vi skiljer på trygghet och säkerhet. Säkerhet är olyckstalen,<br />
medan trygghet handlar om cyklisternas upplevelse av säkerhet.<br />
Olycksutvecklingen i <strong>Mölndal</strong> är positiv. En förändring 2007 i<br />
sjukhusens sätt att klassificera skador innebär dock att ca 40 %<br />
av de svåra skadorna numer klassas som lindriga. Det kan till<br />
viss del ligga bakom delar av minskningen av svåra olyckor.<br />
En knapp tredjedel av cyklisterna uppger att de känner sig<br />
osäkra eller mycket osäkra som cyklist i <strong>Mölndal</strong>. Målet är att<br />
denna andel ska minska till en fjärdedel till 2015. En vanlig<br />
orsak till osäkerhet är när man korsar bilvägar, till exempel på<br />
cykelöverfarter vid cirkulationer som är vanliga i <strong>Mölndal</strong>. I den<br />
statliga cykelutredningen som presenterades 2012 finns förslag<br />
på att ändra lagstiftningen så att kommunerna får möjlighet att<br />
införa väjningsplikt för bilar vid cykelöverfarter. Det skulle<br />
innebära samma regler som för gående vid övergångsställen och<br />
att cykeln kan prioriteras gentemot biltrafiken på ett tydligt sätt.<br />
Gatukontoret mäter hjälmanvändning och godkänd belysning<br />
på fyra platser – och cyklisterna blir successivt bättre på att<br />
använda hjälm och belysning. Generellt sätt används hjälm<br />
och belysning i betydligt högre grad på stråk med mycket<br />
arbetspendling på cykel än på platser där man cyklar en kort<br />
sträcka, till exempel för att resa vidare med kollektivtrafiken.<br />
54<br />
44<br />
2009 2010 2012 Mål 2015<br />
55<br />
36<br />
42<br />
45 47<br />
3 5<br />
1 3 2 12<br />
3 2 1<br />
Hjälmanvändning<br />
40<br />
Godkänd belysning<br />
50<br />
33<br />
Döda<br />
Svårt skadade<br />
Lindrigt skadade<br />
Q&A<br />
Hur skadar sig<br />
cyklister?<br />
De allra flesta cyklister skadar<br />
sig i singelolyckor. Fördelningen<br />
av olycksorsak är i princip<br />
likadan som de senaste 10 åren.<br />
Motorfordon<br />
24%<br />
Annan<br />
cyklist<br />
8%<br />
Singelolycka 68%
Breddning och separering<br />
av GC-bana, Eklanda torg<br />
Belysningskampanj 2011<br />
Trafiksäkerhetsåtgärd, Valås förskola<br />
Svampar och blinkande<br />
Herr Gårman, Gunnebogatan<br />
Gångtunnel, Lindome<br />
Foto: Leif Samuelsson
Drift och underhåll<br />
Cyklisternas nöjdhet med beläggning,<br />
sopning och snöröjning har minskat från<br />
29 % år 2010 till 20 % 2012. Att döma av<br />
kommentarerna i undersökningen är det<br />
upplevelsen av vinterväghållningen som<br />
påverkar nöjdheten mest.<br />
Som nämnts tidigare upphör många att<br />
cykla på vintern. Bra vinterväghållning är<br />
en därmed en förutsättning för att kunna<br />
locka fler att cykla under hela året.<br />
Vinterväghållningen på huvudcykelnätet<br />
är prioriterat och insatser ska sättas<br />
in lika snabbt som på huvudvägnätet.<br />
Halkbekämpning sker genom plogning<br />
och flisning, men även salt används för<br />
att undvika återfrysning. Målet är att<br />
cykelvägar ska vara halkbekämpade<br />
senast 06.30 på morgonen respektive<br />
16.00 på eftermiddagen, för att underlätta<br />
för cykelpendling till arbete och skola.<br />
Många cyklister önskar att flis tas bort<br />
så tidigt som möjligt när vintersäsongen<br />
är över, och den påbörjas därför i mitten<br />
av mars. Om ny snö faller efter att flisen<br />
tagits upp åtgärdas det med plogning och<br />
saltning.<br />
På sommarhalvåret sopas<br />
huvudcykelnätet ett par gånger per år<br />
samt punktvis vid behov. Centrumnära<br />
cykelvägar underhållssopas oftare.<br />
Gatukontoret har som mål att åtgärda<br />
minst 100 punkter i cykelnätet, till<br />
exempel potthål, utstickande växlighet<br />
etc. Någon egen inventering av hela<br />
nätet har inte gjorts under 2011-2012<br />
utan åtgärderna baseras på inkomna<br />
synpunkter från allmänheten.<br />
2 km gång- och cykelväg har fått ny<br />
beläggning under de två senaste åren.<br />
Det motsvarar ungefär 2 % av hela<br />
cykelvägnätet. Med den takten förnyas<br />
beläggningen på cykelnätet med ca 50 års<br />
omlopp, vilket är långsammare än målet i<br />
cykelhandlingsplanen med 20 års omlopp.<br />
Sandupptagning, <strong>Mölndal</strong>s centrum
Barn och ungas cykling<br />
På egna ben<br />
Sedan 2009 deltar <strong>Mölndal</strong>s stad i<br />
skolutmaningen På egna ben. Syftet är att<br />
lära elever i årskurs 4-6 hållbara resvanor<br />
av miljö- och hälsoskäl. Under 2012<br />
deltog 324 elever i 12 klasser, vilket är en<br />
ökning jämfört med 2011 då 232 elever i<br />
nio klasser deltog.<br />
Cykelservice på skolor<br />
Dåliga bromsar och andra fel på cyklar är<br />
en relativt vanlig orsak till cykelolyckor.<br />
För att öka antalet säkra cyklar hos barn<br />
har cykelservice anordnats på vissa skolor.<br />
Under 2011 fick fyra skolor cykelservice<br />
och totalt 500 barn sina cyklar servade.<br />
Fotograf: Johan Ljung
Att ändra resvanor -<br />
kommunikation & dialog<br />
Vintercyklisten<br />
Under vintern 2011-2012 genomfördes satsningen<br />
Vintercyklisten. 22 personer som vanligtvis inte cyklade till<br />
arbetet på vintern värvades för att testa vintercykling med<br />
dubbdäck. Intresset för att delta var stort, cirka 400 anmälningar<br />
kom in. Totalt inrapporterade vintercyklisterna 1340 cyklade<br />
mil och 1153 cyklade dagar och endast 170 dagar med bil under<br />
de fyra månader som satsningen pågick. Om denna sträcka<br />
istället körts med bil så skulle det motsvara utsläpp av ungefär<br />
2,5 ton koldioxid. Både positiva och negativa synpunkter på<br />
vinterväghållningen av cykelbanorna kom in.<br />
Cykelutmaningen<br />
<strong>Mölndal</strong>s stad deltar i Cykelutmaningen som är ett miljö- och<br />
hälsoprojekt och vänder sig till både privata och offentliga<br />
arbetsplatser. Det är en lagutmaning som går ut på att stimulera<br />
fler till att gå och cykla till arbetet och i tjänsten. <strong>Mölndal</strong>s stad<br />
bekostar deltagaravgiften för sina anställda. År 2011 deltog<br />
445 och år 2012 deltog 350 kommunanställda. Detta är en<br />
minskning jämfört med 2010 då 535 kommunanställda deltog.<br />
2012 Utmaningen – Vilken dag kan du<br />
ställa bilen?<br />
I samband med Europeiska trafikantveckan 2012 utmanade<br />
<strong>Mölndal</strong>s stad alla som bor eller jobbar i kommunen att ställa<br />
bilen och ta sig till jobbet med cykel, gång eller kollektivtrafik<br />
minst en dag mellan 24 och 30 september. 413 personer<br />
antog utmaningen. I genomsnitt minskade de som deltog i<br />
utmaningen sina bilresor med 60 procent. Vanligtvis åkte<br />
deltagarna bil till jobbet 3,2 gånger per vecka. Under vecka 39<br />
minskade deltagarna sina bilresor till 1,3 dagar. Det motsvarar<br />
en minskning av 1,6 ton koldioxid under veckan.<br />
Vilken dag kan<br />
du ställa bilen?<br />
täVla och Vinn cykel,<br />
ipad eller cykelkärra!<br />
24–30 septeMber<br />
Snart kommer trängselskatten. Börja träna redan nu. Ställ bilen och<br />
ta dig till jobbet med cykel, buss eller till fots minst en gång mellan<br />
den 24–30 september, så är du med och tävlar om fina priser.<br />
Tävla på molndal.se/stallabilen
Info till dig<br />
som är nyinflyttad<br />
om hur du kan<br />
resa smart.<br />
Fotograf: Johan Ljung<br />
Ny adress, nya vägvanor<br />
Under hösten 2012 startade en<br />
satsning som handlar om att informera<br />
nyinflyttade om olika sätt att ta sig till<br />
jobbet utan bil. De som flyttar in till<br />
kommunen får information om hållbart<br />
resande och cykelkarta hem i brevlådan<br />
tillsammans med tidningen Nyinflyttad.<br />
Under ett halvår, med start hösten 2012,<br />
kommer en femtedel av de nyinflyttade att<br />
bli uppringda för att svara på frågor om<br />
hur de reser och vilka alternativ de har.<br />
Göteborgsregionens kommunalförbund<br />
(GR) ansvarar för den delen av projektet<br />
som är en del av Västsvenska paketet.<br />
Cykelvänlig arbetsplats<br />
Satsningen går ut på att stödja och hitta<br />
samarbetsformer med arbetsplatser<br />
för att öka cyklandet. Tio arbetsplatser<br />
deltar i ett nätverk och har utsett en<br />
cykelinspiratör samt gjort en inventering<br />
av arbetsplatsen utifrån hur cykelvänlig<br />
den är. Därefter utför de åtgärder för att<br />
förbättra för cyklister. Nätverket träffas<br />
3-4 gånger per år.<br />
Övriga aktiviteter<br />
Gatukontoret utför regelbundet<br />
aktiviteter för att marknadsföra cykling<br />
till allmänheten. Syftet är att synliggöra<br />
cyklingen, informera om den service och<br />
infrastruktur som kommunen står för<br />
samt föra dialog med cyklister. Exempel<br />
på aktiviteter är cykeldagar med gratis<br />
cykelservice som genomförs några gånger<br />
per år samt olika belöningsaktiviteter<br />
till cyklister. Därutöver informerar<br />
kommunen via hemsida och<br />
pressmeddelande.<br />
Anja Sjög<br />
Berghem<br />
431 37 M
Vad händer 2013?<br />
Arbetet med att förbättra förutsättningarna för cykling kommer att fortsätta. Med hjälp av vad cyklisterna<br />
svarat i medborgarundersökningen kan vi dra slutsatser om vad som är viktigt att fokusera på:<br />
Staden behöver fortsätta att bygga ut de länkar som saknas i cykelnätet. Vi behöver förbättra<br />
framkomligheten i befintligt nät och bli bättre på att separera gående och cyklister. Hög prioritet på<br />
vinterväghållningen är avgörande för att fler ska fortsätta cykla på vintern. När vi gör kampanjer och<br />
påverkansåtgärder för att få fler att cykla så är hälsoargumentet viktigt att föra fram.<br />
Här följer vad som är på gång under 2013:<br />
Cykelväg längs<br />
hela Flöjelbergsgatan<br />
påbörjas.<br />
Ny cykelväg byggs längs hela Boråsvägen i samarbete<br />
med Härryda kommun. Cykelnätet i östra <strong>Mölndal</strong><br />
knyts ihop med Göteborg, Mölnlycke och Partille.<br />
Enerbacksgatan<br />
smalnas av<br />
och får cykelväg<br />
och nya<br />
grönytor.<br />
Ett nytt EU-projekt – Nordiska<br />
cykelstäder II – påbörjas, med fokus<br />
på cykling till arbete och skola.<br />
Separering mellan gång och cykel<br />
målas på delar av det befintliga<br />
cykelnätet.<br />
Ytterligare två<br />
cykelgarage<br />
byggs<br />
vid Knutpunkt<br />
<strong>Mölndal</strong>sbro.<br />
Sista etappen<br />
av cykelväg på<br />
Gunnebogatan<br />
görs klar.<br />
Möjlighet<br />
att ansluta<br />
<strong>Mölndal</strong> till<br />
Styr&Ställ<br />
undersöks.
nnlandsg.<br />
n<br />
Ån<br />
adugårdsg. Högsbol.<br />
yntsg.<br />
TT<br />
Klin<br />
Marconig.<br />
rksg.<br />
ssons V.<br />
olmsv.<br />
A Madbäcksv.<br />
H Fasanstig<br />
Margretebergsg.<br />
Marklandsg.<br />
D Hammarskjöldsl.<br />
Järnbrottsmotet<br />
Villav.<br />
Haga<br />
Kile<br />
D Hammarskjöldsl.<br />
Fr. Smedjeg.<br />
A Stationsv.<br />
Säröl. 158<br />
HÖGSBO<br />
ÄNGÅRDEN<br />
KOBBEGÅRDEN<br />
Per-Hans V.<br />
Hovåsv.<br />
Nyängsv.<br />
H Bronsåldersv.<br />
Johanneshusv.<br />
Billdals Stationsv.<br />
Hovåsv.<br />
C Skottsbergs G.<br />
A Odhners G.<br />
O Elanders G.<br />
Söderleden<br />
Kobbegårdsv.<br />
Gullyckev.<br />
Skintebov.<br />
Billdalspark<br />
Billdals A.<br />
Knapegårdsv.<br />
Klåvav.<br />
Södr<br />
Kobbe Lid<br />
G:a Säröv.<br />
Klåvav.<br />
Billdalsv.<br />
Botaniska<br />
trädgården<br />
Svartlavsv.<br />
Säröleden 158<br />
Brottkärrsv.<br />
Sisöv.<br />
Sisjömotet<br />
Stora Åv.<br />
Billdalsv. H Oxledsv.<br />
Sisjöv.<br />
ASKIM<br />
Letsegårds<br />
Södermalm<br />
EKLANDA<br />
Golfbana<br />
Ehrenströmsg.<br />
GULDHEDEN<br />
FÄSSBERG<br />
G Ö T E B O R G S<br />
K O M M U N<br />
äröleden 158<br />
lens G.<br />
Stora Ån<br />
Ehrenströmsg.<br />
Sisjön<br />
Oxsjön<br />
Frölundag.<br />
Söderleden<br />
Lunnagårdsg<br />
Toltorpsdalen<br />
Ändis<br />
Fässbergs<br />
Kyrkogård<br />
BALLTORP<br />
Billdals<br />
Dalgångsg.<br />
Toltorpsg.<br />
Axg.<br />
Fridkullag.<br />
Fässbergsmotet<br />
Kämpeg<br />
Kyrkogård<br />
AMBJÖRNHAGEN<br />
Bergskanalen<br />
Toltorpsg.<br />
Bifrost<br />
KROKSLÄTT<br />
Bifrostg.<br />
SOLÄNGEN<br />
Åby Fritidscentrum<br />
Skjutfält<br />
Fisjön<br />
Sörgården<br />
Krok<br />
TOLTORP<br />
Balltorpsbäcken<br />
ÅREKÄRR<br />
Åby<br />
Travbana<br />
Vägetjärn<br />
alsv.<br />
slätts Parkg.<br />
Frejagatan<br />
Idrottsv.<br />
Krokslättsg.<br />
Toltorpg.<br />
Åbyv.<br />
TRÅKÄRRSLÄTT<br />
Bifrostg.<br />
Häradsg.<br />
Aminog.<br />
Göteborgsv.<br />
BOSGÅRDEN<br />
ÅBY<br />
BALLTORP<br />
Golfbana<br />
<strong>Mölndal</strong>sån<br />
Tutjärn<br />
Flöjelbergsg.<br />
Lackare- LACKAREBÄCK<br />
bäcksmotet<br />
Broslätt<br />
LÅNGÅKER<br />
LABACKA<br />
Järnvägsg.<br />
Gundefjällsg.<br />
Flaksjö<br />
Perssons V.<br />
Gunnebog.<br />
Göteborgsv. <strong>Mölndal</strong>s Bro<br />
ÖIS<br />
Enerbacken<br />
TRÄDGÅRDEN<br />
MÖLNDAL<br />
Åbromotet<br />
FORSÅKER<br />
Kärra<br />
Östra Balltorp<br />
ALVERED<br />
HALLEN<br />
Ormås<br />
Brännås<br />
Golfbana<br />
Färåstjärn<br />
BÖLET<br />
TORRE-<br />
KULLA<br />
APELGÅRDEN<br />
KÅLLEREDGÅRDEN<br />
Sandsjöbacka<br />
naturreservat<br />
Boråsv.<br />
Kungsbackal. E6/E20<br />
Pepparedsl.<br />
Norra<br />
Långevattnet<br />
HELJERED<br />
TORKELSBOHÖG<br />
Sandsjöbacka<br />
naturreservat<br />
Stensjöbacke<br />
Ryet Glasberget<br />
Höjdg.<br />
Pixbov.<br />
Hulelycksg.<br />
Labackav<br />
Stensjöhöjd<br />
Hulelyckan<br />
Rävekärr<br />
Kålleredsbäcken<br />
J A Fagerbergsv.<br />
Ryg.<br />
Strandg.<br />
Rävekärrsg.<br />
Torrekullamotet<br />
Kungsbackav.<br />
Rådav.<br />
KIKÅS<br />
Kristinedal<br />
Stensjön<br />
Kikås<br />
kyrkogård<br />
SANDBÄCK<br />
Kungsbackal. E6/E20<br />
Ekenl.<br />
Fageredsv.<br />
John Halls väg<br />
Kikåsl.<br />
EKEN<br />
TÅLLERED<br />
Boråsl. Rv40<br />
SJÖVALLA<br />
Horsika<br />
Gunnebo<br />
slott<br />
KÅLLERED<br />
Fageredssjön<br />
FAGERED<br />
Helenevik<br />
Gunnebodal<br />
Södra<br />
Långevattnet<br />
RävekärrsLångevatten<br />
Hagabäcksl.<br />
Elof Lindälsv.<br />
Pixbov.<br />
Nordtjärn<br />
VÅMMEDAL<br />
Björnåsen<br />
Lindomemotet<br />
al. E6/E20<br />
LIVERED<br />
BACKEN<br />
Stora<br />
Tjärn<br />
Streteredsv.<br />
BRÄCKA<br />
GASTORP<br />
INGEMANTORP<br />
STRETER<br />
Ö Lindomev.<br />
Sagsjön<br />
Gamla Riksv<br />
Spårhagav.<br />
Rådasj<br />
FÅG
ön<br />
ED<br />
PIXBO<br />
Plommonv.<br />
SAGERED<br />
Isaksmosse<br />
ELS<strong>TEN</strong><br />
Kobacka<br />
RÅDA<br />
Vällsjön<br />
SPÅRRÖD<br />
Tulebosjön<br />
HULTET<br />
ANNESTORP<br />
RANNTORP<br />
Valåsdalen<br />
Industriv.<br />
Ö Lindomev.<br />
Råda<br />
portar<br />
Säteriv.<br />
Hålsjön<br />
LINDOME<br />
Rådasjön<br />
<strong>Mölndal</strong>svägen<br />
Espås<br />
TULEBO<br />
KULLBÄCKSTORP<br />
DJUPEDALSÄNG<br />
N Hällesåkersv.<br />
Kyrkängen<br />
HÅRSKERÖD<br />
DVÄRRED<br />
Gödeberg<br />
MÖLNLYCKE<br />
SINNTORP<br />
Hällesåkersv.<br />
SKÅR<br />
Norra<br />
Barnsjön<br />
Södra<br />
Barnsjön<br />
KNIPERED<br />
Golfbana<br />
Västra<br />
Knipereds<br />
Östra<br />
tjärnKniperedstjärn Lindomeån<br />
Boråsl. Rv40<br />
Långenäsv.<br />
Finnsjön<br />
HASSUNGARED<br />
Stora<br />
Hassungaredssjön<br />
Lilla<br />
Hassungaredssjön<br />
H Ä R R Y D A<br />
K O M M U N<br />
Hultakulla<br />
HYLTAN<br />
HOLMEN<br />
Hällesåkersv.<br />
Gröen<br />
Ringtjärn<br />
GREGGERED<br />
Gravsjön<br />
Småsjön<br />
N Hällesåkersv.<br />
Granbacken<br />
STREKERED<br />
Gravsjön<br />
Yxsjön<br />
Djupedala<br />
Benarebyv.<br />
GÅRDA<br />
Teckenförklaring<br />
HÄLLESÅKER<br />
BOLÅS<br />
LÅNGÖ<br />
Slättåstjärn<br />
RANERED<br />
SKRÄPPHOLMEN<br />
KÄTTERED TOMMERED<br />
Nordsjön<br />
LANDVETTER<br />
0 500 1000 m<br />
Cykelbana<br />
Gata lämplig för cykeltrafik<br />
Pendeltågstation<br />
Lindomeån<br />
Hällesåkersv.<br />
TORV-<br />
MOSSARED<br />
ROGGELID<br />
SKÅRE<br />
ÅLGÅRDSBACK<br />
Kroksjön
Cykelåren i <strong>Mölndal</strong> 2011-2012 är producerat av:<br />
<strong>Mölndal</strong>s stad<br />
Tekniska förvaltningen<br />
431 82 <strong>Mölndal</strong><br />
tekniska@molndal.se<br />
031-315 10 00<br />
Kontaktperson: Ulf Bredby<br />
ulf.bredby@molndal.se<br />
031-315 15 13<br />
Bilder: Tekniska förvaltningen, Ulf Bredby,<br />
Leif Samuelsson (s 7), Johan Ljung (s 1, 9, 11)<br />
Cycling Embassy of Denmark (s 1)
MÖLNDALS STAD Tjänsteskrivelse 1(4)<br />
Gatukontoret 2013-03-15 <strong>TEN</strong> 129/13<br />
Ulf Bredby<br />
Tekniska nämnden<br />
Förslag till ihopsiagning av håliplatserna Förbovallen<br />
och Ålegården till en hållplats<br />
Sammanfattning<br />
1 samband med att håliplatserna Förbovallen och Ålegården ska byggas om och<br />
handikappanpassas föreslår gatukontoret att hållplatserna slås ihop till en håliplats.<br />
Avståndet mellan håliplatserna idag är endast 260 meter, vilket är onödigt tätt. Aven<br />
efter en ihopsiagning av håliplatserna kommer närapå alla fastigheter att ligga inom<br />
350 meters fågelavstånd till det nya hållplatsläget. En ihopslagning av håliplatserna<br />
innebär något snabbare busstrafik, mindre kostnader för ombyggnad samt mindre<br />
driftskostnader.<br />
Förslag till beslut<br />
Tekniska nämnden beslutar att hållplatserna Förbovallen och Ålegården slås ihop till<br />
ett håliplatsläge som placeras mittemellan dagens håliplatslägen.<br />
Tekniska nämnden beslutar att den nya hållplatsen byggs som en timglashållplats.<br />
Tekniska nämnden beslutar att namnet på den nya hållplatsen blir Förbovallen, samt<br />
att håliplats Ålegårdens industriområde byter namn till Ålegården.<br />
Bakgrund<br />
Inom investeringsbudgeten finns årliga medel för handikappanpassning av håliplatser.<br />
Gatunämnden beslutade i oktober 2012 att investeringsmedlen på 1 mukr för 2013<br />
skulle användas till hållplatserna Förbovallen och Ålegårdsgatan. Utöver de 1 mnkr<br />
finns 1 mnkr beviljat i stadsbidrag.<br />
Håliplatserna ligger efter varandra i Balltorp och trafikeras av stombusslinje 25 med<br />
en högsta turtäthet på fyra bussar per timme i varje riktning. Från augusti 2013 ökas<br />
turtätheten till sex bussar per timme. På sikt kan det bli aktuellt med åtta bussar per<br />
timme.<br />
När tekniska förvaltningen började titta på utformning för ombyggnaden noterades att<br />
håliplatserna ligger så nära varandra som 260 meter. Det är jämförelsevis ett mycket<br />
kort avstånd mellan hållplatser på stombusslinjer, vilket fick till följd att gatukontoret<br />
började överväga att slå ihop hållplatsema till en hållplats. Syftet med en ihopsiagning<br />
skulle vara att få något snabbare trafik med färre hållplatsstopp, mindre kostnader för<br />
att bygga en (1) ny håliplats jämfört med att bygga om två håliplatser samt mindre<br />
driftskostnader framöver.
MÖLNDALS STAD Tj änsteskrivelse 2(4)<br />
Gatukontoret<br />
Ulf Bredby<br />
Nuvarande håliplatslägen<br />
Förbovallen och Ålegården ihopsiagna<br />
20 13-03-15 <strong>TEN</strong> 129/13<br />
Flygfotona visar håliplatsernas lägen idag och vid en eventuell ihopslagning. Cirklarna<br />
representerar 350 meters fågelavstånd från håliplats, vilket ungefär motsvarar 400<br />
meter verklig gångväg.<br />
Med nuvarande hållplatslägen överlappar cirklarna för Förbovallen, Ålegården och<br />
Ålegårdens industriområde varandra i stor utsträckning. Med Förbovallen och
MÖLNDALS STAD Tj änsteskrivelse 3(4)<br />
Gatukontoret<br />
Ulf Bredby<br />
20 13-03-15 <strong>TEN</strong> 129/13<br />
Ålegården ihopslagna är överlappningen mindre, samtidigt som alla bostäder ändå<br />
hamnar inom 350-meters radien till någon hållplats. Vissa fastigheter får något kortare<br />
avstånd till den nya hållplatsen, men de flesta fr något längre avstånd, upp till max<br />
130 meter längre än idag.<br />
Ca 25 av fastigheterna längst söderut i området Taggsvampen ligger inom 350-meters<br />
radien till hållplats Ålegårdens industriområde, men de har ingen möjlig gångväg dit.<br />
Det innebär att de är hänvisade till det nya läget för den sammanslagna<br />
FörbovallenlÅlegården och verkligt avstånd för dessa 25 fastigheter blir som längst<br />
knappt 500 meter, jämfört med ca 370 idag.<br />
Idén att slå samman hållplatserna har samråtts med Västtrafik och med Keolis (som<br />
kommer köra stombusslinje 25 från och med juni). Bägge parterna anser att<br />
hållplatserna ligger onödigt tätt och förordar en ihopslagning.<br />
Utformning av eventuellt nytt hållplatsläge<br />
På grund av det begränsade gatuutrymmet som finns tillgängligt vid platsen bör en<br />
eventuell ny hållplats byggas som en dubbel stopphållplats (s k “timglashållplats”).<br />
Eftersom denna hållplatstyp endast har ett körfält så får den plats inom befintligt<br />
gatuutrymrne. Andra hållplatstyper som enkel stopphållplats (s k “busstopp”) eller<br />
fickhållplats skulle innebära intrång i fastigheten för Förbovallens idrottsplats och<br />
eventuellt kräva förändringar i detaljplan.<br />
J<br />
möjlig utformning<br />
Ett skäl att inte anlägga timglashållplats är om trafiken och/eller antalet bussar är så<br />
stort så att timgiashåliplatsen skapar kapacitetsproblem. Med det antalet bussar som på<br />
sikt kan tänkas trafikera vid Förbovallen är den övre gränsen för när timglashållplats ej<br />
bör anläggas ca 500-600 fordon under maxtimmen. Trafiken vid Förbovallen är dock<br />
mycket begränsad. Endast ca 50 bilar passerar under maxtimmen, d v s långt under<br />
den övre gränsen för timglashållplats.
MÖLNDALS STAD Tjänsteskrivelse 4(4)<br />
Gatukontoret 2013-03-15 <strong>TEN</strong> 129/13<br />
Ulf Bredby<br />
Ytterligare en fördel med timglashållplats är att det är den säkraste<br />
hållplatsutformningen, eftersom innestående bussar stoppar all trafik när passagerarna<br />
går av och korsar gatan vid hållplatsen.<br />
Val av hållplatstyp har samråtts med Keolis, som förordar timglashållplats av<br />
trafiksäkerhetsskäl. Keolis ser inga farhågor kring att en timglashållplats vid<br />
Förbovallen kapacitetsmässigt skulle innebära problem för busstrafiken.<br />
Ekonomi<br />
Projektering är ännu inte gjord, men normalt sett brukar hållplatsombyggnader av<br />
dessa slag kosta runt 1 mnkr, d v s ca 2 mnkr för att bygga om bägge hållplatserna.<br />
Om en ny håliplats byggs istället för att bygga om de två befintliga, bedöms kostnaden<br />
bli ca 1 mnkr för hållplatsen samt ytterligare upp till 0,3 mnkr för vissa<br />
återställningsarbeten vid de nuvarande håIlplatslägena. Totalt sett blir det därmed<br />
billigare att slå ihop hållplatserna till en. Aven driftsmässigt blir kostnaderna mindre<br />
med en håliplats istället för två.<br />
Bedömning<br />
Ett avstånd mellan två stombusshållplatser på 260 meter är onödigt tätt. Med en<br />
ihopslagning uppnås mer normalt avstånd mellan håliplatserna. Närapå samtliga<br />
fastigheter i närområdet hamnar ändå inom 350 meters fågelavstånd från det nya<br />
hållplatsläget. Kostnaderna för ombyggnad minskar och driftskostnaderna blir mindre.<br />
Såväl Västtrafik som Keolis förordar en ihopslagning. Med anledning av ovanstående<br />
bedömer tekniska förvaltningen att hållplatserna bör slås ihop. Tillgången till<br />
gatumark på platsen, samt trafikmängder och turtäthet på busstrafiken innebär att<br />
hållplatsen bör utformas som en timglashållplats.<br />
Namnet på den nya hållplatsen bör bli Förbovallen. Namnet Ålegården bör användas<br />
för nästa hållplats söderut som idag kallas Ålegårdens industriområde.<br />
Expediering av beslut<br />
Västtrafik<br />
Keolis<br />
Gatukontoret<br />
Göran Werner Anna Lanne Davidsson