1990_Mölndals kommun_Årsredovisning.pdf
1990_Mölndals kommun_Årsredovisning.pdf
1990_Mölndals kommun_Årsredovisning.pdf
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
“ANSLAGSTAVLAN”<br />
Varje plats i familjedaghem<br />
kostade 36 596:-<br />
Statsbidrag, avgifter 15 662:- Varje elev i musikskolan<br />
kostade 2 502:-<br />
Avgift 130:-<br />
Kommunens kostnad fir 20 931:-<br />
Varje timme som Åby ishall<br />
lr öppen<br />
kostade 1 132:-<br />
Avgifter 206:-<br />
Kommunalskatten 1991<br />
<strong>Mölndals</strong> <strong>kommun</strong> 14:70<br />
Bohuslandstinget 14:00<br />
Kyrklig <strong>kommun</strong> 0:80<br />
Stiftsamlllllighet 0:03<br />
Totalt 2953<br />
Kommunens kostnad fir 2 372-<br />
Kommunens kostnad 926:- Varje pensionlir mcd KB’I’<br />
kostade 13 730:-<br />
Statsbidrag 2 496:-<br />
Varje taxiresa med hjllp<br />
av ftlrdtjllnst<br />
kostade 99:03<br />
Avgifter, statsbidrag 53:48<br />
Kommunens kostnad 45:55<br />
Varje daghemsplats<br />
kostade 69 375:-<br />
Statsbidrag, avgifter 38 328:-<br />
Kommunens kostnad 31 047:-<br />
Varje museibesök<br />
kostade 186:54<br />
InUlkter 13:17<br />
Kommunens kostnad 173:37<br />
Kommunens kostnad 11 234:-<br />
Vatten och Avlopp<br />
kostade 97Z4i?<br />
Den fasta avgiften var 390 kr <strong>1990</strong>.<br />
Omslagsbilden visar Gunnebo Slott, ett omtyckt<br />
utflyktsmål året om. Foto: Boel Ferm.
ÅRSREDOVISNING <strong>1990</strong><br />
<strong>Mölndals</strong> <strong>kommun</strong>
2<br />
Vår <strong>kommun</strong><br />
<strong>Mölndals</strong> <strong>kommun</strong> med tätorterna Mölndal, Kållered och Lindome är en av<br />
de folkrikaste <strong>kommun</strong>erna runt Göteborg. Vid årsskiftet <strong>1990</strong>-1991 var<br />
invånarantalet drygt 52 000.<br />
Kommunen har en mycket omväxlande karaktär med stadsbebyggelse,<br />
lantbruksbygd och vidsträckta naturområden. Här finns många vackert<br />
belägna bostadsområden, en väl utbyggd samhälisservice och goda möjligheter<br />
till varierande fritidssysselsättning.<br />
Trots närheten till storstaden har Mölndal lyckats bevara en självständig<br />
profil, mycket tack vare ett mångsidigt näringsliv som gett god utdelning i<br />
form av arbetstillfällen. Den intensiva genomfartstrafik som utmärker<br />
storstadsområdet har dock ökat riskerna för negativ miljöpåverkan i<br />
<strong>kommun</strong>en och miljöfrågorna kommer därför att ha hög prioritet i kom<br />
munens planering.<br />
Kommunledningens ambition är att den <strong>kommun</strong>ala verksamheten skall<br />
karakteriseras av framsynt planering och god hushållning samt att den skall<br />
resultera i en samhällsservice som väl överensstämmer med <strong>kommun</strong><br />
invånarnas behov.
Motiv från Gunnebo slouspark<br />
Innehåll<br />
Vår <strong>kommun</strong> 2<br />
Förutsättningar och utvecklingslinjer 4<br />
Förvaltningsberättelse<br />
Ekonomisk översikt 7<br />
Personal 10<br />
Stadsbyggnad och fastighetsförvaltning 12<br />
Teknisk försörjning 15<br />
Miljövård och skydd 20<br />
Socialtjänst 22<br />
Utbildning 26<br />
Kultur och fritid 28<br />
Central förvaltning 31<br />
Ekonomisk redovisning<br />
Resultaträkning 34<br />
Finansieringsanalys 34<br />
Balansräkning 35<br />
Redovisningsprinciper och Noter 36<br />
Femårsöversikt 39<br />
Budgetavräkning 40<br />
Revisionsberättelse 43<br />
Bolagsengagemang 44<br />
Kommunledning<br />
Kommunstyrelsen 45<br />
Förvaltningschefsgruppen 46<br />
Organisationspian 47<br />
3
Förutsättningar och utvecklingslinjer<br />
Melker Strand<br />
<strong>kommun</strong>styrelsens ordförande:<br />
<strong>1990</strong> var ett år med stor aktivitet ute i samhället.<br />
Investeringar, finansiella transaktioner, sysselsättning<br />
och byggande låg på hög nivå. Löner och vinster steg<br />
kraftigt som en följd av den högkonjunktur vi haft.<br />
1 den <strong>kommun</strong>ala budgeten för <strong>1990</strong> underskattades<br />
den faktiska löneutvecklingen och prisstegringarna<br />
inom bl a byggsektorn.<br />
Hur gick det då med våra ambitioner beträffande<br />
bostäder, barnomsorg, äldreomsorg, skola, fritid och<br />
kultur och miljöåtgärder?<br />
Under året färdigställdes 384 lägenheter, påbörjades<br />
284 och förmedlades 571 lägenheter. Överklaganden<br />
gjorde att en del av den planerade byggnationen inte<br />
kom igång, vilket är att beklaga, eftersom bostadskön<br />
fortfarande är lång. Under de kommande åren<br />
planeras i snitt för 500 nya lägenheter per år.<br />
Omsorgerna<br />
Inom barnomsorgen tillkom 168 nya förskoleplatser<br />
och ett 20-tal skolbarnsplatser. Det råder fortfarande<br />
brist på barnomsorgsplatser och under 1991 bör<br />
ytterligare ett 100-tal platser kunna tas i anspråk.<br />
Försöksverksamhet med skolbarnsomsorg startar<br />
redan kommande hösttermin.<br />
Inom skolans område togs riksdagsbeslut om kom<br />
munalisering av lärarna och fr o m höstterminen<br />
1991 ges statsbidragen som klumpanslag, vilket ökar<br />
möjligheterna att disponera om anslag utifrån lokala<br />
bedömningar. Skolstart för 6-åringar i begränsad<br />
omfattning kan komma igång till höstterminen.<br />
4<br />
Äldreomsorgen har byggts ut under <strong>1990</strong> och för<br />
1991 har anslaget höjts med 25% för pensionärs- och<br />
handikappomsorgen. Det behövs eftersom våra äldre<br />
blir fler. Exempelvis ökar antalet äldre över 85 år<br />
med 40% mellan 1989 och 1995. Kommunalt bo<br />
stadstilägg “utan tak” ger de äldre en extra trygghet<br />
i tider med snabba hyresstegringar.<br />
Miljöfrågorna<br />
Under <strong>1990</strong> har bl a arbetet med pendeltågsut<br />
byggnaden pågått för att på sikt bättre kunna kom<br />
ma tillrätta med trafiksituationen i <strong>kommun</strong>en.<br />
Avtalet om trafik och miljö i göteborgsregionen i<br />
början av 1991 ska ge oss ännu bättre möjligheter att<br />
motverka trafikökningar i Mölndal. Ett omfattande<br />
miljövårdsprogram för <strong>kommun</strong>en har tagits fram.<br />
Inom fritid har en friidrottsanläggning påbörjats och<br />
under 1991 ställs lokaler för en konsthall i ordning i<br />
Folkets hus.<br />
Ekonomin<br />
Att klara den <strong>kommun</strong>ala ekonomin utan alltför stor<br />
upplåning är självfallet inte lätt så länge skattestopp<br />
råder samtidigt som stora behov och önskemål finns<br />
om ytterligare <strong>kommun</strong>ala insatser på en rad om<br />
råden. Bokslutet för <strong>1990</strong> pekar på ett överskott på<br />
ca 17 miljoner kronor. Nettolåneskulden i slutet av<br />
<strong>1990</strong> - exklusive upplåningen till energiverkets el och<br />
fjärrvärme - har samtidigt blivit mindre än beräknat<br />
och uppgick till cirka 12 miljoner kronor.<br />
De här plusposterna behövs verkligen för 1991 och<br />
framåt. Dels har viss senareläggning av driftutgifter<br />
och investeringar skett jämfört med budget, dels<br />
medför 1991 en del negativa överraskningar - t ex att<br />
avräkning av statens bidrag till lärarlöner förmod<br />
ligen fryser inne. 1992 och 1993 blir också kom<br />
munalekonomiskt kämpigare år än vi haft anledning<br />
att räkna med.<br />
Ett är dock säkert. Det finns all anledning att vi även<br />
i fortsättningen anstränger oss för att på ett så<br />
effektivt sätt som möjligt ge våra <strong>kommun</strong>invånare -<br />
både unga och gamla - den goda <strong>kommun</strong>ala service<br />
de förtjänar och förväntar sig. Mölndal har fort<br />
farande en god ekonomi och partier som slår vakt<br />
om höga sociala målsättningar.
Marita Aronson<br />
<strong>kommun</strong>styrelsens vice ordförande:<br />
Vad har hänt och vad ligger framför?<br />
År <strong>1990</strong> blev en vändpunkt från högkonjunktur till<br />
nedgång och kris både i Sverige och ute i världen.<br />
Detta påverkar även oss i Mölndal. Den <strong>kommun</strong>ala<br />
ekonomin har ansträngts med ständigt nya pålagor<br />
och uppgifter från staten. Trots detta visar denna<br />
årsredovisning på + 17 Mkr, pengar som kan be<br />
hövas då framtiden ser mindre ljus ut.<br />
Fortfarande är bostadskön lång och har blivit än<br />
längre under året. Löften om ökat bostadsbyggande<br />
har tyvärr ej infriats. Några bostadsprojekt har fått<br />
tas bort på grund av höga kostnader. Bostäder för<br />
äldre har påbörjats under året, men behovet är stort<br />
och varierande boendeformer (gruppboende, ålder<br />
domshem, servicehus m m) önskas.<br />
Fortsatt utbyggnad av barnomsorgen har skett. Nya<br />
välplanerade daghem har tillkommit bl a i östra<br />
Mölndal och i Lindome, där barn tillsammans med<br />
personal kan få utlopp för leklusta och kunskapsin<br />
hämtande. Tyvärr har platser i familjedaghem ej<br />
kunnat ordnas i den omfattning som önskats. För<br />
bättrade arbetsförhållande för dagbarnvårdarna<br />
behövs. Fler alternativa omsorgsformer är önskvärda.<br />
Äldreomsorgens kostnader har ökat och förändringar<br />
är på gång med överflyttning av verksamhet från<br />
landstinget. Mångfald och försöksverksamhet bör<br />
finnas för att klara uppgiften.<br />
Även skolan har under året planerat för kommande<br />
förändringar med <strong>kommun</strong>alisering från hösten -91.<br />
Kommunens kostnader framöver tycks öka på grund<br />
av minskade bidrag från staten.<br />
Trafik- och miljöfrågor har diskuterats mycket under<br />
året, både vad gäller pendeltåg och regionala sats<br />
ningar. Vår framtida miljövård har skisserats i ett<br />
miljövårdsprogram.<br />
Effektiviseringar och rationaliseringar kommer att<br />
behövas. Samordnad fastighetsförvaltning, som ska<br />
införas i <strong>kommun</strong>en, kommer att kunna ge möjlig<br />
heter till besparingar och bättre utnyttjande av<br />
lokaler.<br />
Förnyelse behövs<br />
Flera av gårdagens lösningar framstår idag inte<br />
längre som möjliga. Nu behövs nytänkande och en<br />
anpassning till en ny verklighet inom den offentliga<br />
sektorn.<br />
Intresset för marknadsekonomiska lösningar ökar,<br />
inte bara i Europas <strong>kommun</strong>iststyrda stater utan<br />
även i tredje världen. Också i vårt land har central<br />
planeringens brister visat sig, inte minst i de offent<br />
liga servicemonopolen. Människors värderingar<br />
förändras i riktning mot en ökad individualism,<br />
särskilt bland de yngre.<br />
Här finns behov och plats för förnyelse. Personalen<br />
bör släppas loss i ett förändringsarbete. Eftersom<br />
den offentliga sektorns andel av de totala ekono<br />
miska resurserna inte kan fortsätta att bli större,<br />
ökar effektiviteiskraven och behoven av kompetent<br />
och initiativrik personal. Det har vi i <strong>kommun</strong>en,<br />
men låt den få chansen att visa vad den kan genom<br />
decentralisering och delegering. Alternativa verksam<br />
hetsformer bör också undersökas.<br />
Delegerat ansvar och därmed ökade befogenheter,<br />
vilket under året beslutats om för nämnder och<br />
styrelser, bör vara en bra språngbräda för nya<br />
ansatser framöver.<br />
5
Jan Rösman, kanslichef:<br />
Den ovanligt långa högkonjunktureni Sverige under<br />
större delen av 1980-talet vek under 1989. Under<br />
<strong>1990</strong> har nedgången mot en allvarlig lågkonjunktur<br />
accelererat.<br />
Kostnadsutvecklingen i näringslivet har de senaste<br />
åren varit sådan att man inte förmått uppnå be<br />
stående fördelar av Sveriges stora devalvering 1982.<br />
De avregleringar av finansmarknaderna som gjorts<br />
har inte åtföljts av en åtstramningspolitik utan istället<br />
spätt på konsumtion och spekulation.<br />
Stora utlandsskulder och den internationaliserade<br />
kapitalmarknaden gör den svenska ekonomin allt<br />
mer beroende av utlandet. Brister i dess förtroende<br />
har under året framtvingat höga räntetoppar och<br />
varit ett skäl till ett påskyndande av anslutnings<br />
arbetet till EG.<br />
Det <strong>kommun</strong>ala dilemmat<br />
Den offentliga sektorn har tidigare i nedgångsskeden<br />
tillåtits att expandera. Men eftersom den offentliga<br />
sektorn inklusive transfereringssystemen anses vara<br />
en grundsäggande orsak till vårt höga kostnadsläge<br />
begränsar staten allt hårdare det ekonomiska utrym<br />
met för den <strong>kommun</strong>ala verksamheten.<br />
Samtidigt <strong>kommun</strong>aliseras skolan och äldrevården<br />
övertas från landstingen. Efterfrågan på <strong>kommun</strong>ala<br />
tjänster som enligt lag måste tillgodoses, såsom<br />
äldreomsorg och bistånd till svaga grupper ökar. 1<br />
Mölndal ökar antalet äldre än 80 år med 6% per år<br />
för närvarande och under planperioden.<br />
Av <strong>Mölndals</strong> totala nettokostnader <strong>1990</strong> på 721 Mkr<br />
avser 239 Mkr eller 33% socialnämndens tjänster, 40<br />
Mkr eller 6% <strong>kommun</strong>ala bostadstillägg och bostadsbidrag,<br />
26 Mkr eller 3% kollektiv trafik och 184<br />
Mkr eller 26% är kostnaden för skolan. Sammanlagt<br />
utgör dessa kostnader således 68% av <strong>kommun</strong>ens<br />
verksamhet. Återstående del av verksamheten måste<br />
således få vidkännas avsevärt minskade resurser.<br />
6<br />
Resultat<br />
<strong>Mölndals</strong> <strong>kommun</strong>s verksamhet <strong>1990</strong> har präglats av<br />
de påtvingade kraven på besparingar inom alla<br />
områden. En mängd rationaliseringar har gjorts och<br />
idéer har prövats i vår strävan att ändå kunna<br />
tillgodose <strong>kommun</strong>invånarna. Också skattereformen<br />
har givit anledning att skjuta på inköp och investe<br />
ringar till 1991. Upplåningen har därför blivit av<br />
sevärt lägre än budgeterat behov.<br />
Årets resultat är + 17 Mkr, vilket är 20 Mkr bättre<br />
än budgeterat. De extraordinära intäkterna är 15<br />
Mkr större och förklarar tillsammans med bespa<br />
ringar och förskjutningar av verksamhet den positiva<br />
differensen. Årets resultat tillsammans med gjorda<br />
avskrivningar ger en rimlig andel egenfinansiering av<br />
1991 års investeringar. Vi kan konstatera i en jäm<br />
förelse med landets övriga <strong>kommun</strong>er att Mölndal<br />
fortfarande har en god ekonomisk ställning.<br />
1991<br />
Under 1991 är ambitionen att, i en allt svårare<br />
ekonomisk situation, ändå behålla den <strong>kommun</strong>ala<br />
tjänsteproduktionens volym och kvalitet. Förnyade<br />
sparkrav , en förändring av skolbarnsomsorgen,<br />
samordnad fastighetsförvaftning, höjningar av kom<br />
munala taxor och anställningsstopp för vissa tjänster<br />
är vägar som prövas för att uppfylla nämnda am<br />
bitioner.<br />
Inom ekonomiska ramar utökas möjligheterna för<br />
nämnderna att själva bestämma resursanvändningen.<br />
Genom att lägga ut ansvar och befogenheter så nära<br />
<strong>kommun</strong>invånarna som möjligt förväntas verksam<br />
heten kunna effektiviseras.<br />
Regionen<br />
Under <strong>1990</strong> har storstädernas problem fokuserats. 1<br />
storstadsutredningen har pekats på riskerna för<br />
framförallt Göteborgs- och Malmöregionerna att<br />
reduceras från nationella industriella centra till<br />
regionala servicecentra. 1 en allt tydligare konkur<br />
renssituation med andra regioner i Europa föreslås<br />
en utbyggnad av infrastrukturen i Göteborgs re<br />
gionen för att ge förutsättningar för en industriell<br />
förnyelse. En arbetsgrupp i <strong>kommun</strong>alförbundetsregi<br />
har under hösten haft överläggningar med statens<br />
representant för att nå en överenskommelse om<br />
regionala trafikinvesteringar. Planeringen komp<br />
liceras av länsindelningen och <strong>kommun</strong>alförbundets<br />
ringa befogenheter.
EKONOMISK ÖVERSIKT<br />
Förvaltningsberättelse<br />
Kommunstyrelsen och kanslichefen för <strong>Mölndals</strong> <strong>kommun</strong> avger härmed<br />
årsredovisning för verksamheten <strong>1990</strong>.<br />
Kommunen är huvudman för Stiftelsen <strong>Mölndals</strong>bostäder, och är ensam<br />
ägare av <strong>Mölndals</strong> Parkerings AB, <strong>Mölndals</strong>hälsan AB och t o m dec -90<br />
<strong>Mölndals</strong>buss AB samt är dessutom delägare i ett antal regionala bolag:<br />
Förorternas Bostads AB, Göteborgsregionens Ryaverks AB, Göteborgs<br />
regionens Avfalls AB, Göteborgsregionens Fritidshamnar AB, Göteborgs<br />
och Bohusläns Trafik AB, West Ou AB. Bolagsengagemanget redovisas<br />
på sidan 44.<br />
Hög soliditet, tilfredställande resultat och god<br />
betalningsberedskap är kännetecken som under 80<br />
talet gällde för <strong>Mölndals</strong> <strong>kommun</strong>. Sedan något år<br />
sviktar resultaten, likviditeten är slut och upp<br />
låningen har påbörjats. Soliditeten är fortfarande hög<br />
men har börjat sjunka. Dessa förhållanden visar att<br />
<strong>kommun</strong>en snabbt behöver vidta åtgärder som<br />
vänder ekonomin tillbaks till den goda cirkeln.<br />
Skatteuttaget är i förhållande till övriga <strong>kommun</strong>er<br />
förhållandevis mycket lågt.<br />
Resultatutveckling<br />
Resultaträkningen visar att intäkterna överstigit<br />
kostnaderna med ca 17 Mkr. 1989 var resultatet<br />
20 Mkr. Jämfört med budgeterat resultat för <strong>1990</strong><br />
visar utfallet en differens på 20 Mkr eftersom resul<br />
tatet i budgeten beräknats till -3 Mkr. Resultat-<br />
förbättringen jämfört med budget beror till stor del<br />
på ett förmånligare finansnetto än budgeterat. Detta<br />
har sin grund i att upplåningen kunnat göras senare<br />
och till lägre belopp är budgeterat beroende på<br />
eftersläpning i investeringsverksamheten. Resterande<br />
resultatförbättring sammanhänger i huvudsak med<br />
större försäljningsvinsterpå mark än vad som beräk<br />
nats.<br />
Beroende på bytet av ekonomisystem (Horisonten<br />
fr o m 910101) ställdes krav på att fakturor för<br />
bokföring på år <strong>1990</strong> skulle lämnas till kassan senast<br />
den 14 december. Det är några dagar tidigare än<br />
brukligt och det har sannolikt inneburit att det<br />
redovisade resultatet är något missvisande.<br />
Ekonomisk översikt<br />
Årets resultat har också belastats med bidrag till<br />
Västsvensk Musikteater och förlusttäckning för<br />
<strong>Mölndals</strong>bussAB totalt ca 16 Mkr. Ett motsvarande<br />
belopp var budgeterat.<br />
Följande diagram illusterar hur <strong>kommun</strong>ens resultat<br />
har försämrats under de senaste fem åren.<br />
Mkr<br />
00<br />
80 -<br />
EC<br />
RESULTATUTVECKLING<br />
1986——<strong>1990</strong><br />
Nämndernas resultat är plus 17 Mkr. Nämndresul<br />
tatet erhålls genom att dra nettokostnaderna från det<br />
s k <strong>kommun</strong>bidraget. Nämnderna har då fått kom<br />
pensation för löneavtal-90 exkl 1 procent som<br />
<strong>kommun</strong>ledningen krävt att respektive nämnd själv<br />
skulle stå för.<br />
Resultatet hos de olika nämnderna varierar starkt<br />
och kommenteras inom respektive verksamhets<br />
område i förvaltningsberättelsen samt i den ekono<br />
miska redovisningen under rubriken budgetavräk<br />
ning.<br />
187 186 169 idoo<br />
ÅR<br />
7
1987<br />
1988<br />
1989<br />
<strong>1990</strong><br />
NETTOKOSTNADERNAS ANDEL AV<br />
SKATTEINTÄKTERNA<br />
60 70 80<br />
Diagrammet visar hur nettokostnaderna tagit en allt<br />
större andel av skatteintäkterna. En allt mindre del<br />
blir över för investeringar. Detta är ur ekonomisk<br />
synvinkel besvärande. Utsikterna för den närmaste<br />
framtiden kommer dessutom att förstärka pro<br />
blemen.<br />
Budgeten för 1991 innehåller ett resultat på minus<br />
16 Mkr och genom statliga åtgärder försämras läget<br />
ytterligare inför år 1992. Detta trots att nämnderna<br />
fått besparingsbeting och rationaliseringskrav.<br />
Soliditet<br />
Soliditeten anger den procentandel av totala till<br />
gångar som motsvaras av eget kapital. Utvecklingen<br />
framgår av följande diagram. Åren 1989 och <strong>1990</strong><br />
sjunker sollditeten.<br />
80<br />
ANDEL AVTILLGÅNGARNA SOM BESTÅR<br />
AV EGET KAPITAL. (SOLIDITETEN)<br />
Förändringen av eget kapital år <strong>1990</strong> består dels av<br />
årets resultat + 17 Mkr dels av uppbokad pen<br />
sionskuld på ca 195 Mkr. Härigenom sjunker solidi<br />
teten till ca 63 %.<br />
Kommunens soliditet är emellertid fortfarande<br />
väsentligt högre än genomsnittet för landets kom<br />
muner. Detta genomsnitt låg för 1989 på drygt 60<br />
procent men då hade få <strong>kommun</strong>er låtit sin pen<br />
sionsskuld påverka balansräkning och soliditet.<br />
8<br />
1<br />
Procent<br />
81<br />
85<br />
86<br />
90<br />
EKONOMISK ÖVERSIKT<br />
90 100<br />
PROCENT<br />
Rörelsekapital - likviditet<br />
Rörelsekapitalet, definitionsmässigt skillnaden<br />
mellan omsättningstillgångar och kortfristiga skulder,<br />
har minskat under året från ca 83 Mkr till ca 67<br />
Mkr. Främst är det de likvida medeln som fortsatt<br />
minska även 1989. Minskningen är som framgår av<br />
finansieringsanalysensid 34,11 Mkr. Från 29 Mkr vid<br />
årets början till 18 Mkr vid årets slut. Likviditets<br />
minskningen sammanhänger med en fortsatt hög<br />
investeringsvolym ca 90 Mkr netto kombinerat med<br />
ett sjunkande resultat. Lån på drygt 60 Mkr har upp<br />
tagits under året.<br />
Den likviditetsprognos som stadskontoret presente<br />
rat för år 1991 visar att upplåning behöver göras<br />
med drygt 200 Mkr under året. Den uppkomna<br />
ekonomiska situationen kan förväntas föranleda<br />
tidsförskjutningar av ett antal investeringar och<br />
därmed kan lånebehovet kanske begränsas.<br />
Den likviditet som <strong>kommun</strong>en haft under <strong>1990</strong> har<br />
varit något större än budgeterat och har delvis<br />
kunnat placeras med hög ränteavkastning varför<br />
intäktsräntorna blev 5 Mkr bättre än budgeterat.<br />
Diagrammet visar utvecklingen för rörelsekapital,<br />
likviditet och kapitalbindning. Det visar samtidigt<br />
också kapitalbindningens samband med rörelsekapital<br />
och likviditet.<br />
RÖRELSEKAPITALETS, LIK VIDITETENS<br />
KAPITALBINDNINGENS UTVECKLING<br />
Mkr<br />
Kapitalbindning<br />
1986——<strong>1990</strong><br />
KAP BINDN<br />
LIKV<br />
— RORKAP<br />
Den del av tillgångarna som finns i form av ford<br />
ringar och lagar ökar kapitalbindningen medan<br />
kortfristiga skulder minskar den. Under <strong>1990</strong> min<br />
skade kapitalbindningen med ca 4 Mkr och detta är<br />
positivt eftersom räntebelastningen för det kapital<br />
som är bundet i verksamheten härigenom blir lägre.<br />
Den förbättrade kapitalbindningen beror på flera<br />
faktorer; ändrade kundfordringar, högre kortfristiga<br />
skulder, bl a beräknad förlust i <strong>Mölndals</strong>buss AB och<br />
uppbokad skuld till Göteborg för bidrag till Väst<br />
svensk Musikteater.
Arbete med att förbättra betalningsströmmarna<br />
cash-management” pågår och ytterligare åtgärder<br />
genomförs 1991. Dessa åtgärder för att minska<br />
kapital som binds i verksamheten är mycket ange<br />
lägna.<br />
Investeringsverksamhet<br />
Nettoinvesteringarna <strong>1990</strong> blev 134 Mkr och minskat<br />
med årets fastighetsförsäljning uppgår summan till 90<br />
Mkr. Dett är en klart lägre investeringsnivå än de två<br />
tidigare åren. Stora investeringsprojekt är färdig<br />
ställande av nytt gymnasium i Kållered, ombyggnad<br />
av stadshuset, investeringar för bostadsförsörjning<br />
och barnstugebyggande.Utvecklingen av bruttoinves<br />
teringarna framgår av femårsöversikten på sidan 39.<br />
MEDEL FRÅN VERKSAMHETEN<br />
OCH NETTOINVESTERINGAR<br />
EKONOMISK ÖVERSIKT<br />
Medel frin<br />
verksamhet<br />
Nettojn—<br />
vmtering<br />
1 detta diagram har investeringsbeloppet justerats<br />
med markförsäljning och överensstämmer med<br />
finansieringsanalysens nettoinvesteringsbelopp.<br />
Investeringsvolymen <strong>1990</strong> blev begränsad dels be<br />
roende på beslut om senareläggning av vissa projekt<br />
dels p g a att avdragsrätt för moms infördes fr o rn<br />
91-01-01 vilket gjorde det förmånhigt att vänta med<br />
större projekt.<br />
1991 års budget innehåller en fortsatt hög investe<br />
ringstakt. Nytt förråd och kontor för energiverket, ny<br />
friidrottsanläggning och påbörjande av åtgärder för<br />
en tryggad dricksvattenförsörjning samtidigt som<br />
investeringar för nya bostadsområden och barnstuge<br />
byggnationer fortsätter.<br />
Långfristiga skulder<br />
Från 1986 till 1989 har <strong>kommun</strong>ens långfristiga<br />
skulder minskat med ca 55 Mkr. Under <strong>1990</strong> har<br />
emellertid upplåningen varit hela 63 Mkr. Den över<br />
vägande delen av upplåningen har skett i utländsk<br />
valuta.<br />
Amorteringar har skett enligt budget plus att vissa<br />
återbetalningar av lån gjorts då detta bedömts som<br />
fördelaktigt. Av följande diagram framgår hur<br />
låneskulden utvecklats sedan 1986.<br />
LÅNGFRISTIGA SKULDER 1986——<strong>1990</strong><br />
(Mkr)<br />
Som framgått kommer det att behöva lånas stora<br />
belopp redan 1991 beroende på fortsatt hög investe<br />
ringsnivå men också beroende på den negativa<br />
resultatutvecklingen. Budgeten 1991 förutsätter en<br />
upplåning på 145 Mkr men bl a beroende på om<br />
budgeteringar från <strong>1990</strong> blir lånebehovet sannolikt<br />
avsevärt högre även om viss investeringsvolym kan<br />
förskjutas till kommande år.<br />
Den tidigare omnämnda likviditetsprognosen för<br />
1991 anger lånebehovet till drygt 200 Mkr för inne<br />
varande år.<br />
9
Kommunens verksamhet blir så bra som <strong>kommun</strong>ens<br />
anställda gör den till. Det är personalens engage<br />
mang, kompetens och förhållningssätt som är av<br />
görande för en effektiv och kvalitativt högtstående<br />
verksamhet. Personalpolitiken skall vara sådan att<br />
den är ett stöd för förvaltningarna för att anställa,<br />
utveckia och behålla medarbetare. Tre strategier har<br />
fastställts av <strong>kommun</strong>fullmäktige i syfte att spegla<br />
<strong>kommun</strong>ens personalpolitiska inställning: verksam<br />
heten i fokus, decentralisering och personalutveck<br />
ling/personaiplanering.<br />
Personalpolitiskt program skall utarbetas, medan<br />
lönepolitiskt program har framtagits som stöd i<br />
arbetet att upp1’lla intentionerna i dessa strategier.<br />
Personalvolym<br />
Svårigheter vid presentation av personalstatistik är<br />
att förändringar inom organisationen i form av<br />
befattningsgruppbyten, ändrade avtalstillhörighet,<br />
byte av anställning m m slår igenom i statistiken om<br />
man vill göra jämförelser över längre tidsperioder.<br />
För att motverka dessa effekter har vi nöjt oss med<br />
att visa förhållandena vid två olika tillfällen med ett<br />
års intervall.<br />
Tillsvidareanstalld personal uppdelad på olika<br />
yrkesgrupper(månadsansttllldavikarierinom paren<br />
tes)<br />
Antal<br />
1989 <strong>1990</strong><br />
Administrativ personal<br />
inkl kontorspersonal 272 (50) 266 (55)<br />
Teknisk personal<br />
inkl anlaggningspersonal 315 (14) 308 (12)<br />
Vård- och omsorgspersonal 1 534 (358) 1 507 (384)<br />
Ekonomipersonal 320 (61) 322 (74)<br />
Vaktmtstarpersonal 51(4)<br />
Undervisningspersonal 791 (71) 807 (11)<br />
Övrig personal ex kultur,fritid,<br />
miljö och raddningstjanst 159 (26) 161 (25)<br />
Totalt 3 442 (584) 3427 (564)<br />
lo<br />
PERSONAL<br />
Personal<br />
56 (3)<br />
Personalomsättning<br />
Omsättningssiffrorna som redovisas avser tillsvidareanställda<br />
som slutat under året. Observera att den<br />
interna rörligheten (byte av befattning inom kom<br />
munen) är inräknad i omsättningssiffran.<br />
Administrativ personal 9%<br />
Kontorspersonal 24 %<br />
Tekniker<br />
12 %<br />
Anläggningspersonal 8%<br />
Socialvårdspersonal 12 %<br />
Förskolepersonal 16 %<br />
Dagbarnvårdare<br />
14 %<br />
Vård- och omsorgspers 14 %<br />
Skolmåltidspersonal 12 %<br />
Städpersonal<br />
23 %<br />
Ekonomipersonal 17 %<br />
Vaktmästarpersonal 5%<br />
Lärare<br />
1%<br />
Övrig personal (räddnings<br />
tjänst, kultur, miljö<br />
och fritid)<br />
8%<br />
Den totala omsättningen uppgår till 11 % vilket<br />
innebär att 380 tilisvidareanställda har lämnat sina<br />
befattningar under perioden 900201-910131. Antalet<br />
anställda som slutat på grund av att ha uppnått<br />
pensionsåldern uppgår till 40 personer.<br />
Löne- och Jörhandlingsverksamhet<br />
Den totala lönekostnaden för <strong>kommun</strong>en uppgick<br />
<strong>1990</strong> till 512 Mkr (exkl personalomkostnadstillägg).<br />
Motsvarande siffra för 1989 var 425 Mkr.<br />
Kommunen har under <strong>1990</strong> antagit ett lönepolitiskt<br />
program. Programmet innehåller målen för kom<br />
munens lönepolitik konkretiserat i ett antal ställ<br />
ningstaganden. 1 programmet fastställs även ansvars<br />
fördelningen för lönebildningen. De förändringar<br />
som det lönepolitiska programmet medför är främst<br />
möjligheter som nu skapas för en friare och till<br />
respektive verksamhet avhängig lönebildning.<br />
Decentralisering av lönebearbetningen har fortsatt<br />
under <strong>1990</strong>. Således övertog skolkontoret bearbet<br />
ningen av sina löner 1 juli <strong>1990</strong>. Rutinen för ut<br />
betalning av de förtroendevaldas arvoden flyttades<br />
årsskiftet <strong>1990</strong>/1991 från stadskontoret till respektive<br />
löneförättare.
Förberedelsearbete inför lärarnas övergång till<br />
<strong>kommun</strong>ala anställningsvillkor <strong>1990</strong>/1991 har pågått<br />
framförallt under senare delen av <strong>1990</strong>.<br />
<strong>1990</strong> har inneburit både centrala och lokala för<br />
handlingar. De lokala förhandlingarna genomfördes<br />
före sommaren. Förhandlingarna omfattade alla<br />
anställda med <strong>kommun</strong>ala anställningsvillkor således<br />
både de med beloppslön och de med löneplans<br />
baserad lön.<br />
Försöken med resultatlön vid gatukontoret har<br />
fortsatt och även utvidgats under året. Energiverket<br />
har också startat motsvarande försök med resultatlön<br />
under <strong>1990</strong> inom 3 olika områden.<br />
Inom räddningstjänsten har försök med särskild<br />
kompensation för en annan förläggning av semester<br />
ledigheten genomförts.<br />
Personalutveckling m m<br />
Personalutbildning har bedrivits i huvudsak i samma<br />
omfattning som föregående år. Dessutom har under<br />
året 8 chefstjänstemän deltagit i GFF:s ledarutveck<br />
lingsprogram. Ytterligare två chefer har deltagit i<br />
andra chefsutvecklingsprogram.<br />
En ny organisation för arbetsmiljöverksamheten har<br />
arbetats fram liksom nya regler och ny organisation<br />
för förslagsverksamheten.<br />
Individuell träning eller motion i grupp -<br />
den<br />
PERSONAL<br />
nya motionslokalen i stadshuset ger många möjligheter.<br />
ALNA-verksamheten fortsätter sitt tysta och trägna<br />
arbete. Genom <strong>kommun</strong>ens medlemsskap i Alefors<br />
rådet har några anställda under året fått behandling<br />
och rehabilitering -<br />
lönsam investering om det sker i tid.<br />
en<br />
angelägen åtgärd och en<br />
Jämställdhetsfrågor. En konferens om jämställd<br />
hetskommittns framtida arbetsformer och arbets<br />
inriktning har genomförts.<br />
Jämställdhetskommittén har anordnat temadagar om<br />
jämställdhet för allmänhet och anställda.<br />
Förebyggande hälsovård. Personalen inom kom<br />
munen har haft service av såväl förebyggande som<br />
sjukvårdande slag genom <strong>Mölndals</strong>hälsan. Kostnaden<br />
för företagsvårdsservicen har för <strong>1990</strong> varit ca 700<br />
kronor per anställd.<br />
En motionslokal har under hösten iordningställts i<br />
stadshusets källare. Personalkontoret och motions<br />
föreningen har aktivt medverkat med olika program<br />
för verksamheten och genom att arrangera olika<br />
former av 1isisk träning för <strong>kommun</strong>ens anställda.<br />
En ny personalstadga för <strong>Mölndals</strong> <strong>kommun</strong>, ändrad<br />
delegationsordning för <strong>kommun</strong>styrelsen med ökad<br />
delegation av befogenheter och ansvar till styrelser/<br />
nämnder är viktiga steg inför en mer decentraliserad<br />
organisation.<br />
11
STADSBYGGNAD OCH FASTIGHETSFÖRVALTNING<br />
Stadsbyggnad och fastighetsförvaltning<br />
Uppgift och organisation<br />
Stadsbyggnad och fastighetsförvaltningen omfattar<br />
den specialreglerade byggnadsnämndens och fastig<br />
hetsutskottets ansvarsområden. Verkställigheten ar<br />
uppdelad på tre förvalningar: stadsarkitekt-,<br />
stadsingensjörs- och fastighetskontor.<br />
Stadsarkitektkontorets verksamhet omfattar fysisk<br />
planering i form av översiktsplaner, områdesbestäm<br />
melser och detaljplaner. Kontoret sköter också<br />
ärenden om bygglov, marklov och rivningslov. Vidare<br />
utför kontoret inspektioner av byggnader, energi,<br />
vatten och avlopp m fl installationer. Även energipla<br />
nering och skyddsrumsplanering sker på stadsarki<br />
tektkontoret.<br />
Verksamhetsutveckling<br />
RESULTATRÄKNING<br />
Inttlkter (tkr)<br />
Byggnadsnämnden<br />
varav - stadsarkitektkontor<br />
- stadsingenjörskontor<br />
Fastighetsutskottet<br />
varav - fastighetskontoret<br />
Kostnader (tkr)<br />
Byggnadsnämnden<br />
varav - stadsarkitektkontor<br />
- stadsingenjörskontor<br />
Fastighetsutskottet<br />
varav - fastighetskontoret<br />
38 190<br />
15 011<br />
8 162<br />
6 849<br />
23 179<br />
5 157<br />
Stadsingenjörskontoret är <strong>kommun</strong>ens organ för<br />
fastighetsbildning och därmed sammanhängande<br />
rådgivning samt för mätningar, beräkningar och<br />
kartframställning (MBK). Dessutom svarar kontoret<br />
för utbyggnad och underhåll av stomnät, tolkning av<br />
detaljplaner, fastighetsutredningar, utsättning och<br />
kontroller av byggnader m m.<br />
Fastighetskontoret köper och säljer mark och bygg<br />
nader i samband med exploateringen av nya bostadsoch<br />
verksamhetsområden. Kontoret förvaltar kom<br />
munens mark, skog och byggnader. Kontoret an<br />
svarar för bostadsförsörjningsprogrammet samt<br />
förmedling av bostäder, tomter och statliga lån.<br />
1989 <strong>1990</strong> 1989 <strong>1990</strong><br />
34 678<br />
5 830<br />
2 977<br />
2 853<br />
28 848<br />
4 455<br />
67 711<br />
17 673<br />
10 237<br />
7 436<br />
50 038<br />
10 178<br />
Nettokostnad (tkr) 33 033<br />
Kommunbklrag<br />
Byggnadsnämnden<br />
varav - stadsarkjtektkontoret<br />
- stadsingenjörskontoret<br />
Fastighetsutskottet<br />
Resultat (tkr)<br />
40 805<br />
6 165<br />
3 902<br />
2 263<br />
34 640<br />
5 433<br />
INVESTERINGAR (tkr)<br />
Bruttoinvesteringar<br />
Nettoinvesteringar<br />
Budgeterad nettoinvestering<br />
PRESTATIONER (antal)<br />
Lov-, tillstånds-, och tillsyns<br />
79 288 ärenden varav<br />
19 725 bygglov för nya bostäder, antal lgh<br />
10 359 Förhandsbesked<br />
9 366 Antagna detaljplaner, omr bestäm<br />
59 563 melser och översiktsplaner<br />
11 956 Nybildade fastigheter<br />
Nybyggnadskartor<br />
38 483 Grundkartor och fastighetsförteckn<br />
44 378 Sökande i lägenhetskön<br />
17 358 Påbörjade lägenheter<br />
8 618 Förmedlade lägenheter<br />
8 288 Bostadbidrag, antal behandi ärenden<br />
27 020 Bostadsbidrag, antal hushåll<br />
Bostadsanpassningsbidrag, antal<br />
5 895 Sålda industritomter, 1 000 kvm<br />
- 3<br />
29 982<br />
779<br />
24 374<br />
972 720<br />
180 220<br />
70 56<br />
20<br />
94<br />
50<br />
120<br />
9 019<br />
338<br />
440<br />
1 900<br />
1 390<br />
187<br />
55<br />
- 16<br />
- 15<br />
32 229<br />
713<br />
590<br />
11<br />
125<br />
130<br />
55<br />
10 400<br />
284<br />
571<br />
1 988<br />
1 507<br />
188<br />
81<br />
.1
Dessutom är kontoret projektör och byggare inom<br />
olika <strong>kommun</strong>ala verksamheter som skola, barn- och<br />
äldreomsorg, fritid m fl. Fastighetskontoret ger även<br />
service till företag inom <strong>kommun</strong>en.<br />
Kontoret ansvarar för bostadsförsörjningsprogram<br />
met, ett av de viktigaste planeringsinstrumenten i<br />
den <strong>kommun</strong>ala verksamheten. Upphandling av<br />
gruppbyggda småhus görs också av fastighetskonto<br />
ret.<br />
Antalet årsarbetare på stadsarkitektkontoret var<br />
under <strong>1990</strong> 26 st och på stadsingenjörskontoret27 st.<br />
Fastighetskontoret hade 154 årsarbetare.<br />
Ekonomiskt resultat + 5,9 Mkr<br />
Intäkterna från bygglovgranskning uppgick till 2 683<br />
1kr och planavgifter till 433 tkr, dvs 1 606 tkr mer<br />
än budgeterat. Stadsarkitektkontorets resultat visar<br />
på ett överskott med 2 512 tkr, b 1 a beroende på att<br />
budgeterade medel för planarbeten inte helt tagits i<br />
anspråk<br />
Lantmäteriförrättningarna debiteras enligt den av<br />
staten fastställda lantmäteritaxan, medan MBK<br />
verksamheten debiteras enligt den <strong>kommun</strong>ala<br />
mätningstaxan. Under <strong>1990</strong> uppnåddes sammanlagt<br />
ett gott resultat på intäktssidan, innebärande att 2<br />
075 tkr kunde tas in mot budgeterade 1 652 tkr -<br />
alltså ett överskott med 423 tkr. Stadsingenjörskon<br />
torets kostnader var ca 400 tkr lägre än budget.<br />
Fastighetsutskottets resultat är ett överskott på ca 2,1<br />
Mkr. Överskottet avser i huvudsak drift och under<br />
håll på bostadsfastigheterna.<br />
Kvalitet i tjänster och produkter<br />
Egen personal med speciell kännedom om kom<br />
munen och förhållandena i <strong>kommun</strong>en är mångt och<br />
mycket en kvalitetsfråga. Bygglovverksamheten<br />
bedrivs helt av egen personal. Planarbetena har till<br />
ca 45 % utförts av konsulter mot 65 % för år 1989.<br />
Alla mätlagen vid stadsingenjörskontoret är utrus<br />
tade med totalstationer och fältdatorer som an<br />
passats till kontorets digitala karthanteringssystem,<br />
vilket vid årsskiftet 90/91 omfattade ca 3 200 ha<br />
(motsvarande f d <strong>Mölndals</strong> stad).<br />
Under året har man på fastighetskontoret arbetat<br />
fram en strategisk plan -<br />
verksamhetsinriktning.<br />
ett<br />
instrument för kontorets<br />
Krokslätts Torg har genoingått en rejäl ansikislyfining. Ett<br />
nytt hus, som bl a innehåller bibliotel, skärmar av torgetfrån<br />
Göteboigsvägen.<br />
Viktiga händelser<br />
Planarbetet för centrala Eklanda med 900 lägneheter<br />
har framskridit till utställning. Av de elva detaljplaner<br />
som har antagits, kan nämnas detaljplanerna<br />
för lokaltågstationer till pendeltågtrafiken m m vid<br />
Sagsjön, Lindome och Kållered.<br />
Vid stadsingenjörskontoret fortsätter arbetet med<br />
övergången till digital karta. Detta innebär att kart<br />
objekt lagras på datamedium i stället för kartplast.<br />
Den nya formen för lagring är mer beständig och ger<br />
möjlighet att ta fram kartor i olika skalor. Ajour<br />
föringen underlättas genom att ändringar endast<br />
behöver ske en gång, oberoende av skala. Flygfoto<br />
grafering används för framställningen.<br />
Fastighetskontoret har administrerat flera stora<br />
byggprojekt under året: byggande av yrkestekniskt<br />
gymnasium i Kållered, till- och ombyggnad av stads<br />
huset, ombyggnad av Brogårdens ålderdomshem, ett<br />
större daghem vid Lackarebäck m fl.<br />
Näringslivets intresse för etablering inom kom<br />
munens verksamhetsområden har varit betydande<br />
om än något reducerat p g a den, för Göteborgs<br />
regionen, tillfälliga lagen om investeringsskatt för<br />
vissa byggnadsarbeten, som utfärdades av regeringen<br />
med ikraftträdande och upphörande under det<br />
gångna året.<br />
13
STADSBYGGNAD OCH 1<br />
Bostadsförsörjningsprogrammets ambition att på<br />
börja ca 500 lägenheter per år, har dessvärre inte<br />
kunnat uppnås. Oftast har svårigheterna att starta<br />
projekten hängt samman med förseningar i plan-<br />
arbetet eller höga byggkostnader som inte godkänts<br />
för statlig belånmg. Start har skett av 284 lägenheter.<br />
De större projekten är Uddängen och Ekriskan i<br />
Balltorp. 384 lägenheter har färdigställts för inflytt<br />
ning, bl a i kv Havskatten och Silverskatten i centrala<br />
Mölndal samt i kv Grönriskan i Balltorp, som är en<br />
boförening.<br />
1 Lindome har hälften av de ca 70 små husen i Höga<br />
näsområdet färdigställts under året.<br />
Planeringför kommande år<br />
Planarbetet för centrala Eklanda med 900 lägenheter<br />
i en första etapp kommer att slutföras 1991. För<br />
kommande utbyggnadsetapp med 450 lägenheter<br />
kommer planarbetet att påbörjas i år. Översikts<br />
planen för <strong>Mölndals</strong> centrum beräknas att avslutas<br />
1991. En fördjupad översiktsplan för Hällesåker och<br />
västra Kållered skall tas fram. Detaljplan för område<br />
norr om Stensjön med 49 lägenheter är ett annat<br />
projekt som beräknas bli avslutat.<br />
En omfattande utbyggnad av Hässle förväntas ske. 1<br />
övrigt kan en viss nedgång förväntas när det gäller<br />
företagens utbyggnadsplaner.<br />
Inom stadsingenjörskontoret avser man att ägna sig<br />
åt en fortsatt uppdatering av kartdatabasen. Konto<br />
ret fortsätter att komplettera det datorierade fastig<br />
hetsinformationssystemet.<br />
På sikt räknar kontoret med att få överta funktionen<br />
som fastighetsregistermyndighet från länsstyrelsen. 1<br />
en första etapp har stadsingenjörskontoret under<br />
<strong>1990</strong> övertagit adressregistret.<br />
14<br />
1 Nonu Häganäs nära<br />
Kyrki2ngen har ,nan uppJrt<br />
68 gntppbyggda småhus<br />
med äganderätt.<br />
Större byggprojekt som fastighetskontoret kommer<br />
att administrera under 1991 är kontors- och förråds<br />
byggnad vid Riskulla, friidrottsarena vid Åby, omoch<br />
tillbyggnad av Lackarebäcksskolan och Almås<br />
skolan, ombyggnad av Fässbergsskolan (Terrakotta<br />
gatan) samt ett flertal daghem. Ombyggnad av<br />
Fässbergsgymnasiet och Sörgårdsskolan planeras.<br />
Projektering av skola i Kikås startade <strong>1990</strong>.<br />
Kommunens lokalförsörjning är föremål för en<br />
särskild översyn (SAMFAST - samordnad<br />
förvaltning). Kostnader, utnyttjande,förvaltningsform<br />
och möjlighet till effektivisering skall utredas.<br />
fastighets<br />
Antalet bostadsbidrag ökar under 1991 p g a de<br />
högre boendekostnader som orsakas av skatteom<br />
läggningen. Kontoret kommer att datorisera bidrags<br />
hanteringen för att klara av den ökade ärende mäng<br />
den med oförändrad personalstyrka, datoriseringen<br />
ger också allmänheten bättre service.<br />
Markavdelningen kommer att engageras hårt för<br />
marklösenfrågor för SJ:s dubbeispår Göteborg -<br />
Kungsbacka.<br />
Försäljningsvolymen av verksamhetsmark avsedd för<br />
bl a industri- och kontorsändamål kommer auto<br />
matiskt att anpassas till den rådande konjunkturav<br />
mattning som marknaden uppvisar och som för<br />
väntas bestå under 1991. Detta medför att man<br />
under det kommande året inte kan förvänta sig<br />
samma starka intresse från näringslivet vad gäller<br />
t ex nyetableringar inom <strong>kommun</strong>en.<br />
Byggstart för bostäder planeras till augusti 1991 i<br />
Centrala Eklanda (totalt ca 1 350 lägenheter).<br />
Fastighetskontoretgör en översyn av vilka fastigheter<br />
som inte behövs i <strong>kommun</strong>ens verksamhet. Ett antal<br />
fastigheter bl a bostadsfastigheter kommer att säljas.
<strong>Årsredovisning</strong> <strong>1990</strong><br />
<strong>Mölndals</strong> <strong>kommun</strong><br />
RÄTTELSE<br />
1 förvaltningsberättelsen, teknisk försörjning finns tyvärr två fel:<br />
1. På sidan 15 inom rutan Utveckling skattefinansierad verksamhet står under<br />
rubriken <strong>kommun</strong>bidrag <strong>1990</strong> för offentlig belysning beloppet 7 282 tkr skall<br />
vara 7 208 tkr.<br />
2. På sidan 19 står som rubrik El, resultat -<br />
4,3<br />
Mkr skall vara El, resultat + 4,1 Mkr.<br />
x<br />
c.
Uppgift och organisation<br />
Teknisk försörjning innefattar gatunämndens, trafik-<br />
nämndens och energiverksstyrelsens verksamheter.<br />
Gatukontoret är <strong>kommun</strong>ens väghållare med ansvar<br />
för gator och stats<strong>kommun</strong>alavägar. 1 Kållered och<br />
Lindome är vägföreningar väghållare på delar av<br />
vägnätet. Gatukontoret har ansvaret för vatten och<br />
avlopp, för renhållning, avfallsinsamling och återvinning<br />
samt för parkförvaltning och kollektivtrafik<br />
planering.<br />
Energiverket svarar för eldistribution och offentlig<br />
belysning inom <strong>Mölndals</strong> tätort samt inom Pixbo i<br />
l-{ärryda <strong>kommun</strong>.<br />
Energiverket producerar och distribuerar fjärrvärme<br />
inom <strong>Mölndals</strong> tätort samt i Kållered och Lindome.<br />
TEKNISK FÖRSORJNING<br />
Teknisk försörjning<br />
Utveckling skattefinansierad verksamhet<br />
RESULTATRÄKNING<br />
Intlikter (tkr)<br />
Gatuntimnden<br />
varav -<br />
Energiverksstyrelsen<br />
varav -<br />
gator<br />
offentlig<br />
o vägar<br />
kollektivtrafik<br />
parker<br />
Kostnader (tkr)<br />
Gatunämnden<br />
varav -<br />
gator<br />
o vägar<br />
kollektivtrafik<br />
parker<br />
belysning<br />
Nettokostnader (tkr)<br />
Nybyggnation samt drift och underhåll av kom<br />
munens trafiksignalanläggningar utförs av energiver<br />
ket på gatukontorets uppdrag.<br />
1 driften och utvecklingen av alla de här nämnda<br />
uppgifterna ligger ett stort ansvar för vår miljö.<br />
Miljöhänsyn påverkar vägnätets utformning, kollek<br />
tivtrafikens utveckling och servicegrad, trafikreglering<br />
i övrigt, vattenförsörjning, avloppsrening, sophante<br />
ring, återvinning, val av bränslen och rening av<br />
rökavgaser vid värmeproduktion. Men även energi-<br />
användningen är viktig för miljön. Genom att hus-<br />
hålla med energin blir produktionen lägre.<br />
Antalet årsarbetare är på gatukontoret 205 st och på<br />
energiverket 83 st.<br />
För att tydligare redovisa resultatet för den avgifts<br />
finansieradeverksamheten redovisas här skattefinan<br />
sierad verksamhet separerad från avgiftsfinansierad.<br />
1989 <strong>1990</strong> 1989 <strong>1990</strong><br />
27 879 33 283<br />
27 879<br />
21 540<br />
506<br />
5 833<br />
33 283<br />
20 013<br />
345<br />
5 712<br />
107 578 117 448<br />
101 060<br />
58 022<br />
22 599<br />
20 439<br />
6 518<br />
6 518<br />
79 699<br />
110 709<br />
51 579<br />
26 738<br />
21 200<br />
6 739<br />
6 739<br />
84 165<br />
Kommunbidrag<br />
varav -<br />
Offentlig belsyning<br />
Resultat (tkr)<br />
PRESTATIONER<br />
Offentlig belysning<br />
- Antal<br />
gator<br />
o vägar<br />
kollekiivtrafik<br />
parker<br />
ljuspunkter<br />
Bruttokostnader per ljuspunkt<br />
INVESTERINGAR (tkr)<br />
Bruttoinvesteringar<br />
Nettoinvesteringar<br />
Budgeterad netto<br />
investering<br />
79 867 91 782<br />
38 015<br />
21 658<br />
13 783<br />
38 766<br />
25 193<br />
15 847<br />
7<br />
6411 7282( 72s<br />
168 7 617<br />
12 140 12 145<br />
537:- 551:-<br />
96 313<br />
59 017<br />
119 942<br />
65 523<br />
37 833<br />
98 642<br />
15
Energiverket svarar för huvuddelen av el- och JJäm’änne<br />
distributionen i <strong>kommun</strong>en.<br />
Offentlig belysning, resultat + 0,5 Mkr<br />
Sparbetinget för offentlig belysning har inneburit att<br />
beslut fattats om nattsläckning inom vissa delar av<br />
<strong>kommun</strong>en. Många <strong>kommun</strong>invånare har haft<br />
synpunkter på detta, men efter vissa justeringar tycks<br />
de flesta ha accepterat nattsläckning som nödvändigt<br />
för att reducera kostnaderna för belysningen.<br />
Gator och vägar, resultat + 7,2 Mkr<br />
Resultatet beror i huvudsak på lägre vinterväghåll<br />
ningskostnader än budgeterat (2,2 Mkr), samt<br />
inbetalade ersättningar för lagning av skador på 5,0<br />
Mkr. Beloppet avser främst framtida ersättnings<br />
skador och skall reserveras för arbeten som kommer<br />
att utföras under de kommande åren.<br />
Oron på oljemarknaden med höjda bensinpriser har<br />
påverkat trafiken. Totalt sett har trafiken inte ökat<br />
under <strong>1990</strong>. Framkomllghetsproblem kvarstår och<br />
gäller främst på motorvägen E6 och vid dess av- och<br />
påfartsramper. En utredning om infrastrukturen<br />
inom regionen har påbörjats som bl a tar upp frågan<br />
om framtida investeringar i trafiksystemet.<br />
Kommunens investeringar i gator och vägar har<br />
under <strong>1990</strong> uppgått till 31 Mkr. För bostadsbe<br />
byggelse öppnades områdena Hålsten och Espås för<br />
exploatering. För verksamhetsområdet Kongegården<br />
påbörjades utbyggnaden av allmänna anläggningar.<br />
En åtgärdsplan avseende biltrafikens miljöstörningar<br />
antogs av <strong>kommun</strong>fullmäktige i oktober. Den före<br />
slår åtgärder på bostadsfastigheter med bullernivå<br />
över 65 dBA och beräknas kunna genomföras inom<br />
en femårsperiod.<br />
TEKNISK FÖRSÖRJNING<br />
Stadsdelen Krokslätt erhöll en välbehövlig upp<br />
rustning av miljön när arbetena med Krokslätts Torg<br />
avslutades på senhösten. 1 anslutning till en nyupp<br />
förd byggnad för affärer, bibliotek och kontor och<br />
avskärmad från Göteborgsvägen anlades ett attrak<br />
tivt torg innehållande även lek- och planteringsytor.<br />
Under året genomfördes ombyggnad av Rådavägen<br />
som innebar utbyggnad av en separat GC-väg på<br />
delen John Halls väg -<br />
Heleneviksbacken,<br />
och<br />
ombyggnad av korsningen Gunnebogatan/Enerbacks<br />
gatan.<br />
Trafiksignaler sattes upp i korsningen Ekenleden/La<br />
slutfördes<br />
backavägen. På delen Valås -<br />
delutbyggnader av en framtida GC-förbindelse<br />
mellan Lindome och Kållered. Samtliga nämnda<br />
investeringar är exempel på <strong>kommun</strong>ens satsning på<br />
att öka trafiksäkerheten.<br />
En inventering och kartläggning av tillståndet hos<br />
<strong>kommun</strong>ens broar utfördes under året. Ca hälften av<br />
broarna är i behov av omedelbara åtgärder av<br />
varierande omfattning. Inventeringen kommer att<br />
följas av en åtgärdsplan.<br />
Förseningar i detaljplanläggningen av bostads<br />
områden har begränsat utbyggnaden av gator och va-<br />
ledningar.<br />
Kollektivtrafik, resultat - 1,2 Mkr<br />
Höjningen av bensinpriset har gjort att kollektiv-<br />
resorna ökade under hösten <strong>1990</strong>. Dubbelspårsut<br />
byggnaden på Västkustbanan har fortgått planenligt.<br />
Därmed skall pendeltågtrafik till Kungsbacka kunna<br />
starta vid halvårsskiftet 1992.<br />
Provet med servicelinjer med små bussar, som<br />
infördes 1989, mottogs mycket positivt av allmän<br />
heten och har bl a därför efter utvärdering perman<br />
terats.<br />
Sandåsvägen
Parker, resultat + 0,4 Mkr<br />
Arbetet med att få ett grönare Mölndal har fortsatt<br />
inom ramen för anslagen till parkförnyelse och<br />
trädpiantering. Större planteringsarbeten har utförts<br />
längs med Bangårdsvägen, Bifrostgatan, Söderleden -<br />
Åbro och Rävekärr centrum.<br />
Stadshusparken har fått en tillfällig scenanläggning<br />
vilket ökat aktiviteterna i parken.<br />
Större arbeten som påbörjats under året är ny<br />
parkanläggning i Hålsten, upprustning av Abykullen<br />
TEKNISK FÖRSÖRJNING<br />
Utveckling avgiftsfinansierad verksamhet<br />
och Slättenområdet, nytt ridspår i Ånggårdsbergen,<br />
korsningsfria överfarter med järnvägen vid Gunnebo<br />
mm.<br />
Avdelningen medverkade vid 0-ringens arrangemang<br />
i Lindome.<br />
Försöket med premielön kommer att fortsätta.<br />
Arbetet med Centrala Eklanda kallat Trädgårds-<br />
staden intensifieras, fortsatt trädplanering utefter<br />
trafikleder och järnväg kommer att utföras. Ett<br />
program för skötsel av åar och bäckar kommer att<br />
tas fram.<br />
1989 <strong>1990</strong> 1989 <strong>1990</strong><br />
RESULTATRÄKNING PRESTATIONER<br />
Intlikter (tkr)<br />
Gatunämnden<br />
varav -<br />
vatten<br />
o avlopp<br />
- renhållning<br />
Energiverkstyrelsen<br />
varav -<br />
Kostnader (tkr)<br />
Gatunämnden<br />
varav -<br />
vatten<br />
o avlopp<br />
- renhållning<br />
Energiverksstyrelsen<br />
varav - fjärrvärme<br />
- el<br />
Nettokostnader (tkr)<br />
Kommunbidrag<br />
Gatunämnden<br />
o avlopp<br />
varav -<br />
vatten<br />
- renhållning<br />
Energiverksstyrelsen<br />
varav -<br />
fjärrvärme<br />
- el<br />
fjärrvärme<br />
el<br />
229 231 252 060<br />
71 563<br />
52 030<br />
19 533<br />
157 668<br />
64 441<br />
93 227<br />
74 433<br />
49 522<br />
24 911<br />
177 627<br />
70 056<br />
107 571<br />
238 121 257 289<br />
80 140<br />
58 340<br />
22 070<br />
157 711<br />
65 311<br />
92 400<br />
81 379<br />
56 463<br />
24 916<br />
175 910<br />
71 712<br />
104 192<br />
8890 5229<br />
13307 9089<br />
8 992<br />
8 032<br />
960<br />
4 315<br />
4 118<br />
197<br />
5 553<br />
4 914<br />
639<br />
3 536<br />
2 806<br />
730<br />
Resultat (tkr) 4417 3860<br />
Vattenlbrsörjning<br />
Producerad vattenmängd i<br />
tusental m3<br />
renvatten<br />
varav -<br />
inköpt<br />
- egen<br />
produktion<br />
Avloppshantering<br />
Avlett avloppsvatten i<br />
tusental m3 till GRYYAB<br />
Avfalishantering sophämtning<br />
Antal lämnat ton avfall<br />
Bruttokostn per hämtat ton<br />
Återvinning<br />
Antal ton papper<br />
Antal ton glas<br />
Elförsörjning<br />
rå kraft MWh<br />
Bruttokostnad per mottagen<br />
- Mottagen<br />
kWh, öre<br />
- Ant<br />
- Försåld<br />
lågspänningsabonnenter<br />
kraft MWh<br />
Fjlirrvtirmeförsörjning<br />
- Produktion<br />
- Kostnad<br />
- Olja,<br />
- Intäkt<br />
och inköp av<br />
värme MWh<br />
per MWh inköpt<br />
kol, kr<br />
kr<br />
per MWh försåld<br />
värme, kr<br />
5 460<br />
1 086<br />
4 374<br />
12 104 11 541<br />
18 800 18 600<br />
728 879<br />
2528 2586<br />
318 351<br />
336 300 345 900<br />
19:45<br />
18 200<br />
5 283<br />
961<br />
4 322<br />
21:51<br />
18 507<br />
320 167 328 276<br />
188 900 188 045<br />
101:-<br />
183:-J 167:-<br />
381:50 423:-<br />
17
TEKNISK FORSÖRJNING —<br />
En ny återvinningsstation har tagits bruk i vid Kikås avfallsanläggning. Där kon allmänheten<br />
lämna återvinningsbart avfall utan kostnader.<br />
Vatten och avlopp, resultat - 2,0 Mkr<br />
Kostnadstäckningsgraden för vatten- och avloppsför<br />
sörjning blev 88 %. Arets intäkter blev 0,9 Mkr lägre<br />
än budgeterat på grund av minskad vattenförsäljning.<br />
Kostnaderna ökade med 1,1 Mkr främst på grund av<br />
större antal vattenläckor än beräknat.<br />
Den utpumpade dricksvattenmängden på vatten<br />
ledningsnätet minskade med 3 % till 5,3 miljoner m’<br />
jämfört med 1989. Den egna produktionenvid Norra<br />
verket minskade med 1 %. Försåld mängd var 72 %<br />
av utpumpad mängd.<br />
VA-verksamheten kännetecknas av hög drift- och<br />
leveranssäkerhet. Satsning på förnyelse av lednings<br />
nätet med förbättring av vattenkvaliteten och ökad<br />
leveranssäkerhet har hittills kunnat hållas på till<br />
fredställande nivå.<br />
Kommunfullmäktige har tagit beslut om den fram<br />
tida vattenförsörjningen i Mölndal. Projektering av<br />
ny ledning och pumpstation från Rådasjön till Norra<br />
Verket samt ombyggnad av verket skall påbörjas<br />
under 1991.<br />
Ett åtgärdsförslag för upprustning av Ågatans pump<br />
station och för att minska bräddning till <strong>Mölndals</strong>ån<br />
har tagits.<br />
18<br />
Förslaget innebär omfattande satsningar på renove<br />
ring av avloppsledningar i Göteborgsvägen samt<br />
utbyggnad av utjämningsmagasin och bortkoppling av<br />
ovidkommande vatten i <strong>Mölndals</strong> tätort.<br />
Renha°llning och teknisk service,<br />
resultat + 0,6 Mkr<br />
Kostnadstäckningsgraden för renhållningen blev:<br />
96,5 %<br />
62 %<br />
- sophämtning<br />
- latrinhämtning<br />
• avstjälpningsplatser 121 %<br />
- slamhämtning<br />
111 %<br />
Renhållningsverksamheten har haft en ogynnsam<br />
kostnadsutveckling och- samtidigt låga taxor för<br />
sophämtningen. Höga bränslekostnader och en<br />
kraftigt fallande marknad för återvunnet material har<br />
varit signifikativt för året. Exempelvis sjönk ersätt<br />
ningen för insamlat papper från 330 kr till 100 kr/ton<br />
och för glaset har inte betalats någon ersättning alls,<br />
under större delen av året. För år 1991 beräknas<br />
återvinningsmarknaden försämras ytterligare.<br />
Koncessionsnämnden för miljöskydd har givit Möln<br />
dals <strong>kommun</strong> tillstånd att även fortsättningsvis få<br />
deponera industri- och byggavfall på Kikås avfalls<br />
anläggning fram till år 1999. En ny infariskontroll till<br />
tippverksamheten med en modern vågutrustning har<br />
färdigställts under december. Intill denna har också<br />
en stor återvinningsstation uppförts där allmänheten<br />
kostnadsfritt kan avlämna sitt återvinningsbara avfall.
RenhållfliflgSfrågOrfla har fått ett allt större utrymme<br />
i dagens miljödebatt och trots de vikande avsätt<br />
ningsmöjligheterna för återvunnet material som nu<br />
råder, måste ändå en ökning av källsortering ske för<br />
att man skall kunna prova ut och finna lämpliga<br />
system som uppfyller kraven efter år 1993, då för<br />
bränning och deponering av osorterat avfall i allt<br />
väsentligt skall ha upphört.<br />
Tekniska serviceverksamheten (verkstad, förråd,<br />
transporter) redovisar ett överskott på 0,7 Mkr.<br />
Detta hänför sig till att flyttningskostnader i samband<br />
med planerade ombyggnadsarbeten kunnat senare-<br />
läggas.<br />
Fjärrviirme, resultat + 1,1 Mkr<br />
Fjärrvärmeproduktionen har under året fungerat till<br />
freclsställande.Tillgänglighetenför fastbränslepannan<br />
har under året varit hög. Under året har kontinuerlig<br />
svavelreducering ned till ett utsläpp av 0,05 g/MJ<br />
provats. Beslut har också tagits om att byta huvud-<br />
bränsle från kol till trä- och torvbränsle från årsskif<br />
tet <strong>1990</strong>/91. Förberedelserna för byte har påbörjats<br />
under <strong>1990</strong>.<br />
Distributionsnätet har under året byggts ut bland<br />
annat i Flöjelbergsgatan där provisoriska anlägg<br />
ningar anslutits till det centrala nätet. Inom Johanne<br />
freds och Eklanda industriområden har också ut<br />
byggnad skett. Totalt har 17 nya fastigheter anslutfts<br />
under året med en sammanlagd effekt av 4 432 kW<br />
motsvarande ca 4 %.<br />
Utbyggnaden av fjärrvärme bidrar till att förbättra<br />
miljön eftersom den ersätter eldning i egna mindre<br />
panncentraler. Under året 1991 kommer utbygg<br />
naden att fortsätta.<br />
El, resultat 4-43--4’Ikr<br />
Distributionsnätethar utökats bland annat i samband<br />
med exploatering inom Balltorp, Hålsten och Johan<br />
nefreds industriområde. Förstärkningar av nätet har<br />
bland annat skett inom Åbro och Lackarebäcks<br />
industriområde. Leveranssäkerheten har under året<br />
varit god för eldistributionen.<br />
Från 1 mars sänktes energiskatten på el med<br />
2 öre/KWh samtidigt som mervärdesskatt infördes<br />
för samtliga elavgifter.<br />
Utredningen om kombinerad el- och värmeproduk<br />
tion vid Riskulla har fortsatt, under året tillsammans<br />
med Göteborg Energi AB.<br />
Planering och projektering av nytt kontor, förråds<br />
och personallokaler vid Riskulla har fortsatt under<br />
året med beräknad inflyttning under år 1992.<br />
Naturgas<br />
Under året har <strong>kommun</strong>en tagit ställning till omfatt<br />
ningen av samverkan med övriga <strong>kommun</strong>er i<br />
regionen beträffande naturgas. Detta har inneburit<br />
att förhandlingar med Swedegas upptagits avseende<br />
leverans av naturgas till <strong>Mölndals</strong> <strong>kommun</strong>. För<br />
handlingarna beräknas bli avslutade under år 1991.<br />
19
Uppgift och organisation<br />
Miljö- och hälsoskyddsnämnden samt räddnings-och<br />
civilförsvarsnämnden ansvarar för verksamhet och<br />
åtgärder inom området miljövård och skydd. För<br />
verkställighet förfogar nämnderna över miljö- och<br />
hälsoskyddskontoret och räddningstjänsten.<br />
Miljö- och hälsoskyddsverksamheten är en obliga<br />
torisk uppgift för <strong>kommun</strong>en och kontorets verksam<br />
het regleras av en mängd lagar och förordningar.<br />
Arbetet innebär kontroll, inspektioner, tillsyn samt<br />
att vara remiss- och serviceinstans, allt i syfte att<br />
medverka till en god miljö och god hälsa för kom<br />
muninvånarna.<br />
Räddningstjansten skall ingripa med akuta insatser<br />
för att förhindra skador på människor, djur, egen<br />
dom och miljö vid bränder, kemikalieutflöden, ras<br />
översvämmningar eller andra nödsituationer. För<br />
utom de direkta räddningsinsatserna utförs ett<br />
förebyggande arbete i form av remissutlåtanden vid<br />
bygglov, brandsyner, utbildning av personal vid<br />
industrier och skolor samt åtgärder för att begränsa<br />
riskerna vid hantering av brandfarliga vätskor.<br />
Verksamhetsutveckling<br />
RESULTATRÄKNING<br />
Intlikter (tkr) 10 554<br />
Miljö- och hälsoskyddsnämnden 32<br />
Räddnings- och civilförsvarsn 10 522<br />
Kostnader (tkr) 29 756<br />
Miljö- och hälsoskyddsnämnden 2 858<br />
Räddnings- och civilförsvar 26 898<br />
Nettokostnad (tkr)<br />
Kommunbidrag<br />
varav Miljö- och hälsoskycids<br />
Räddn- och civilförs<br />
Resultat (tkr)<br />
20<br />
MILJOVÅRD OCH SKYDD<br />
Miljövård och skydd<br />
1989 <strong>1990</strong> V<br />
13 224<br />
420<br />
12 804<br />
34 133<br />
3 136<br />
30 997<br />
19 202 20 909<br />
18 817<br />
2 832<br />
15 985<br />
-385<br />
21 746<br />
3 561<br />
18 185<br />
837<br />
Räddnings- och civilförsvarsnämnden har dessutom<br />
ansvar för lokal civilförsvarsverksamhet och för all<br />
brandförebyggande sotning.<br />
Genom avtal med Bohuslandstinget ansvarar rädd<br />
ningstjänsten helt eller delvis för ambulansverksam<br />
heten i Mölndal, Härryda och Partille <strong>kommun</strong>er.<br />
Dygnet runt finns tre bemannade ambulanser med<br />
placering i Mölndal, Härryda och Lindome. Dess<br />
utom finns under dagtid ytterligare en ambulans i<br />
Mölndal.<br />
Miljö- och hälsoskyddskontoret omfattar åtta års<br />
arbetare. Räddningstjänsten omfattar ca 70 årsarbetare<br />
plus 12 deltidsbrandmäni Lindome. Ambu<br />
lansverksamheten omfattar 34 årsarbetare.<br />
Ekonomiskt resultat + 0,8 Mkr<br />
Räddningstjänstens resultat för <strong>1990</strong> överens<br />
stämmer med budget.<br />
Miljö- och hälsoskyddskontoret visar ett positivt<br />
resultat på drygt 0,8 Mkr vilket framförallt beror på<br />
ökade intäkter för tillsyn, samt sjukfrånvaro.<br />
1989<br />
INVESTERINGAR (tkr)<br />
Bruttoinvesteringar<br />
Nettoinvesteringar<br />
Budgeterad nettoinvestering<br />
PRESTATIONER<br />
Räddningstjönst<br />
Antal utryckningar:<br />
brandsläckning<br />
övrig räddningstjänst<br />
akuta ambulanstransporter<br />
icke akuta ambulanstransporter<br />
Miljö- och hälsoskyddsn<br />
Antal ärenden som behand<br />
lats i nämnden<br />
<strong>1990</strong><br />
1 609<br />
1 609<br />
1 950<br />
126<br />
372<br />
2 760<br />
1 583<br />
1 583<br />
2 022<br />
114<br />
421<br />
1 6S5<br />
4034 5191<br />
426 482
Kvalitet i tjänster och produkter<br />
Tendensen med relativt få olyckor har under <strong>1990</strong><br />
hållit i sig. Såväl bränder i byggnader och skog som<br />
trafikolyckor har både till antalet och storlek hållt sig<br />
på en positiv nivå.<br />
Den långa regnperioden i kombination med blåsigt<br />
väder förorsakade under senhösten ett större antal<br />
svårare översvämningar.<br />
Ett kontinuerligt arbete pågår med att minska<br />
luftföroreningar och buller inom <strong>kommun</strong>en. Arbetet<br />
med att införa miljövänligare kemikalier i produk<br />
tionen pågår. Miljö- och hä].soskyddskontorets<br />
målsättning är att sprida kunskap om miljöfakta och<br />
behandla inkomna ärenden inom en månad. Detta<br />
sker på bekostnad av andra väl så viktiga, men mera<br />
långsiktiga arbetsuppgifter. Utökade arbetsuppgifter<br />
inom miljöområdet har lett till att kontorets personal<br />
har en hög arbetsbelastning.<br />
Bra reningsanläggningar inom industrin minskar<br />
luftföroreningarna i <strong>kommun</strong>en.<br />
Viktiga händelser<br />
Under året har de segslitna diskussionerna om perso<br />
nalens löner löst sig på ett positivt sätt.<br />
Det uppsagda avtalet med Bohuslandstinget angå<br />
ende ambulanssjukvården förlängdes ytterligare ett<br />
år. Under 1991 skall detta avtal regleras på ett mer<br />
permanent sätt än tidigare.<br />
Räddningstjänstens brandsyneverksamhet har under<br />
året belagts med avgift.<br />
MJLJÖVÅRI) OCH SKYDD<br />
Vidare har ett datorstöd införts vilket innebär att det<br />
skadeförebyggande arbetet kan drivas på ett effekti<br />
vare sätt.<br />
Miljöfrågornas betydelse ökar bland allmänhet och<br />
företag. Olika grupper agerar allt mer i lokala miljö-<br />
frågor. Ett miljövårdsprogram har framtagits under<br />
året.<br />
Miljömedvetenheten kommer förhoppningsvis att än<br />
mer höjas i det dagliga arbetet genom nu framtaget<br />
program.<br />
Planering for kommande år<br />
En större organisationsöversyn kommer att genom<br />
föras under året. Räddningstjänstens utrycknings<br />
numerär och dess lokalisering måste finna sin lös<br />
ning.<br />
Även resurser för administration och planering bör<br />
ses över. Ett vidgat regionalt samarbete kommer att<br />
övervägas.<br />
Antalet trafikolyckor har visserligen minskat<br />
men de föranleder fortfarande en stor del av<br />
räddningstjänstens insatser.<br />
Ambulansorganisationens framtida utformning<br />
kommer att avgöras under juli månad enligt avtalet<br />
med Bohuslandstinget.<br />
Genom införandet av avgifter på miljöverksamheter<br />
och livsmedelslokaler kommer tillsynsverksamheten<br />
att erfordra större insatser kommande år. Vattenför<br />
sörjningen för <strong>kommun</strong>ens invånare prioriteras.<br />
Informationsbehovet till allmänheten om miljöfakta<br />
skall intensifieras.<br />
21
Uppgift och organisation<br />
Socialtjänstens övergripande mål är att ge ekonomisk<br />
och social trygghet, jämlikhet i levnadsvillkor och<br />
aktivt deltagande i samhällslivet. För att fullgöra<br />
<strong>kommun</strong>ens uppgifter inom socialtjänsten skall det<br />
finnas en sociahiämnd. 1 Mölndal finns dessutom två<br />
distrjktsnämnder. De har ansvar för individ- och<br />
familjeomsorgsärendensom t ex socialbidrag, vård av<br />
missbrukare, omhändertagande av barn m m. Verk<br />
stäuigheten sköts av socialförvaltningen.<br />
Genom att deltaga i samhällsplaneringen bidrar<br />
socialförvaltningen till att skapa goda miljöer i<br />
<strong>kommun</strong>en. Denna påverkan utövas bl a genom<br />
remissyttranden och genom deltagande i olika<br />
projektgrupper.<br />
Verksamhetsutveckli ng<br />
RESULTATRÄKNING<br />
1989 <strong>1990</strong><br />
Intikter (tkr) 149 668 177 773<br />
varav gemensam adm 1 277 1 587<br />
barnomsorg 81 844 95 493<br />
individ- o familjeoms 10 686 11 640<br />
Pens- o handikappoms 55 861 69 053<br />
Kostnader (tkr) 354 541 417 204<br />
varav gemensam adm 24 274 30 486<br />
barnomsorg 162 110 188 448<br />
individ- o familjeoms 36 577 42 196<br />
pens- o handikappoms 131 580 156 074<br />
Nettokostnad (1kr) 204 873 239 431<br />
Kommunbidrag 184 266 230 713<br />
varav gemensam adm 21 697 28 899<br />
barnomsorg 77 703 91 041<br />
individ- o familjeoms 20 125 23 111<br />
pens- 0 handikappoms 64 741 87 662<br />
Resultat (1kr) -20 607 -8 718<br />
22<br />
SOCIALTJANST<br />
Socialtjänst<br />
Socialtjänstlagen är i stor utsträckning en ramlag.<br />
Verksamheten konkretiseras bl a i olika verksam<br />
hetsplaner såsom barnomsorgsplan, äldreomsorgs<br />
och handikapplan. Inom individ- och familjeom<br />
sorgen finns speciell lagstiftning.<br />
Personakedovisning:<br />
Antalet anställda i december var 2 013 personer,<br />
vilket motsvarade 1 744 årsarbetare.<br />
Fördelade per avdelning inkl socialkontoret hade<br />
barnomsorgenca 1100 anställda, äldreomsorgen 850<br />
anställda och individ- och familjeomsorgen ca 60talet<br />
anställda.<br />
Personalomsättningen var 17%. Siffran innefattar<br />
både intern och extern omsättning.<br />
INVESTERINGAR (11cr)<br />
Bruttoinvesteringar<br />
Nettoinvesteringar<br />
Budgeterad netto<br />
investering<br />
PRESTATIONER<br />
Antalet Öppna förskolor 10<br />
Antal platser i deltidsförskola 616<br />
Antal platser i daghem 1 513<br />
Antal platser i fritidshem 336<br />
Antal förskoleplatser i förhållande<br />
till antal barn 0-6 år, i procent<br />
Antal placerade barn i familje-<br />
daghem i genomsnitt 1 249<br />
Antal platser i servicehus för<br />
helinackordering 119<br />
Antal platser i boendekollektiv 51<br />
Antal lägenheter i servicehus 198<br />
Antal hjälptimmar, hemtjänst 631 814<br />
Antal färdtjänstresor 113 416<br />
1989 <strong>1990</strong><br />
22 135 37 779<br />
22 135 37 779<br />
25 943 49 815<br />
10<br />
556<br />
1 662<br />
356<br />
27 29<br />
1 236<br />
119<br />
51<br />
198<br />
658 593<br />
123 979
På Svejserdalens förskola, som öppnades<br />
under året, prövar man nya grepp för att<br />
integrera skapande aktiviteter i verk<br />
sainheten.<br />
Medelåldern i förvaltningen var 41 år och fördel<br />
ningeni åldergruppervar följande: 20-29 år var 18%,<br />
30-49 år var 57%, 50-59 år var 19% och över 60 var<br />
6%.<br />
Korttidssjukfrånvaro (högst sju sjukdagar) var 7<br />
dagar per anställd. Sjukfrånvaron inklusive långtids<br />
sjukfrånvaro var 37 dagar per anställd.<br />
Ekonomiskt resultat, - 8,7 Mkr<br />
Det ekonomiska resultatet för socialnämndens<br />
verksamhet blev ett underskott om 8,7 Mkr. De<br />
största posterna är institutionspiaceringar med<br />
5,3 Mkr och socialbidrag med 1,0 Mkr. Dessutom<br />
avser 0,5 Mkr byggnadsarbeten som skall belasta<br />
1991.<br />
Det bör noteras att underskottet till största delen är<br />
hänförligt till institutionsplaceringar och socialbidrag<br />
som är de svåraste verksamheterna att balansera mot<br />
budget. Lagstiftning styr i stor utsträckning kostnads<br />
utvecklingen.<br />
När det gäller institutionspiaceringar kan särskilt<br />
påpekas att trots stora kostnadsökningar har antalet<br />
placeringar minskat.<br />
Viktiga händelser<br />
1 efterföljande text anges kortfattat viktiga händelser<br />
under året, kvalitetsfrågor och planering för näst-<br />
kommande år. Redovisningen lämnas per avdelning<br />
och förvaltningsövergripande.<br />
SOCIALTJÄNST<br />
Individ- och familjeomsorgen har tillförts två nya<br />
socialsekreterartjänster, vilka skall belasta social<br />
bidragskontot. En ny arbetsgrupp har bildats med<br />
målsättningen: Arbete istället för bidrag. Arbets<br />
insatserna inriktas i första hand mot den stora<br />
gruppen ensamstående, som har sin väsentliga<br />
försörjning genom socialbidrag.<br />
Arbetet med att få ungdomar, som varit social<br />
bidragsberoende, ut i arbetsliver har fortsatt. Under<br />
året har 46 ungdomar varit aktuella, av vilka 36<br />
kommit igång med arbete eller annan verksamhet.<br />
Kostnaderna för institutionsplaceringar såväl för<br />
barn/unga som för alkoholmissbrukare har fortsatt<br />
att öka. Detta trots minskat antal placeringar. Med<br />
bl a detta som bakgrund r inriktningen att i större<br />
utsträckning bereda vård på hemmaplan för i vart<br />
fall alkoholmissbrukare.<br />
Utöver Alkoholrådgivningen(Krokslätts vårdcentral)<br />
finns tillgång till behandlingsenheten Kastanjen<br />
(tidigare Fässbergs prästgård) och basstationen för<br />
skyddat boende Soltorp.<br />
Alkoholrådgivningen har fått ändrad inriktning för<br />
att nå målgruppen högkonsumenter och missbrukare<br />
som har kvar arbete och familj.<br />
Den medicinska verksamheten fullgöres numera på<br />
de vanliga vårdcentralerna och Alkoholrådgivningen<br />
arbetar enbart kurativt och informationsmässigt.<br />
23
- ..<br />
SOCIALTJANST<br />
Barnomsorgen har under året fortsatt att expandera.<br />
Genom nybyggnation har tillkommit 128 förskole<br />
platser. Genom omorganisationer och effektivare<br />
utnyttjade av befintliga lokaler i <strong>kommun</strong>en har<br />
ytterligare 40 förskoleplatser och 21 skolbarnsplatser<br />
tillskapats.<br />
Genom dessa omorganisationer har barnomsorgs<br />
platser kunnat tillhandahållas till låg kostnad. Detta<br />
visar sig också genom en låg genomsnittlig nettokost<br />
nad för en daghemsplats som 1989 var 28 378 och<br />
<strong>1990</strong> 31 047, en ökning med 9,4%.<br />
Inom familjedaghemsverksamheten har däremot en<br />
minskning skett av antalet platser från planerade<br />
1 400 barn till i genomsnitt 1 236 barn. Detta bero<br />
ende dels på att en famlljedaghemsplats i genomsnitt<br />
kostat mer än vad som varit budgeterat.<br />
På familjedaghemskontot uppstår ett underskott på<br />
1,4 Mkr p g a uteblivna statsbidrag och avgifter för<br />
de icke fullgjorda prestationerna.<br />
Trots den utökning som skett med 168 förskole<br />
platser i daghem fanns i december <strong>1990</strong> ca 425<br />
förskolebarn i aktuell kö till barnomsorg.<br />
Bristen på utbildade förskollärare och fritidspeda<br />
goger är fortfarande stor. Kraftfulla insatser behövs<br />
för att underlätta rekrytering.<br />
24<br />
God vardagsseivice och t,ygga kontakter med hemijänstens personal gör att många äldre klarar av att<br />
bo kvar i sitt eget bostadsområde.<br />
Projekt om skolbarnsomsorgen har startats tillsam<br />
mans med skolförvaltningen. Det långsiktiga målet är<br />
att integrera skolbarnomsorgeni skolans verksamhet<br />
(innehåll, lokaler, huvudmannaskap).<br />
Under åtskilliga år har det skett en mycket omfat<br />
tande utbyggnad av barnomsorgen. Trots detta<br />
beräknas inte full behovtäckning, med planerad<br />
utbyggnadstakt, föreligga förrän år 1994 enligt<br />
barnomsorgsplanen.<br />
Detta skulle kunna gå att uppnå tidigare<br />
- om<br />
- om<br />
- om<br />
ett antal sexåringar får börja skolan<br />
en snabb överflyttning sker av skolbarnom<br />
sorgen till skolan och<br />
därigenom lediga platser får användas för<br />
förskolebarn.<br />
Hemtjänsten, vari ingår bl a vård i eget boende,<br />
servicehus, ålderdomshem och stöd till handikappade<br />
har också under det gångna året haft ett stort tryck<br />
för att möta det ökande vårdbehovet.<br />
Färdigvårdad patienter på sjukhus har medfört<br />
ökade krav på hemtjänsten, bl a utökning av kvälls<br />
och nattpatruller.
Decentraliserat budget- och kostnadsansvar för varje<br />
hemtjänstassistent har ökat trycket på handläggande<br />
personal att driva verksamheten inom angivna ramar.<br />
Många av insatserna är dock bistånd enligt social<br />
tjänstlagens begrepp, där skyldighet föreligger att ge<br />
hjälp oavsett budgetkrav.<br />
1 dagcentraler och grupplokaler arbetar hemtjänstens<br />
personal intensivt med att underlätta pensionärers<br />
kontakter med samhällslivet, skapa sociala nätverk,<br />
ordna matlag och andra tjänster som kan ges i<br />
kollektiv form.<br />
Beslut har under året fattats om att utveckla system<br />
med datateknik för inköp av livsmedel. Ett generellt<br />
beslut om matdistribution istället för att vårdbiträdet<br />
lagar middagsmålet hos pensionären fick dock<br />
återtagas av socialnämnden efter mycket starka<br />
protester.<br />
Ombyggnaden av ålderdomshemmet Brogården har<br />
avslutats under året. Av tidigare 48 platser finns nu<br />
dels 25 smålägenheter i två avdelningar för vanligt<br />
ålderdomshemsboende och dels två gruppbostäder<br />
för senildementa om vardera sex platser.<br />
Den ökade vårdtyngden inom ålderdomshemmen, ca<br />
30 % av de boende har en vårdtyngd som motsvarar<br />
sjukhemsboende, har inneburit svårigheter att bed<br />
riva verksamheten inom angivna ramar. Social<br />
nämnden har under året beslutat om personalför<br />
stärkning nattetid för att ge de boende adekvat<br />
omvårdnad och personalen drägliga arbetsvillkor.<br />
Under året har ett omfattande projekteringsarbete<br />
pågått för ytterligare servicelägenheter och grupp<br />
bostäder. Gruppbostäder i Brage blir färdiga första<br />
kvartalet 1991, servicelägenheter och gruppbostäder<br />
i Uddängen fjärde kvartalet 1991, Torallaplan<br />
gruppbostäder andra kvartalet 1992, Östra Mölndal<br />
gruppbostäder och servicelägenheter under år 1993.<br />
Tillgången på personal har varit god under året och<br />
personalomsättningenförhållandevislåg. Detta gäller<br />
dock inte utbildad personal. Där är bristen fort<br />
farande stor. Under året har 30 vårdbiträden genom<br />
gått förkortad serviceutbildning.<br />
Planering nästkommande år<br />
Under år <strong>1990</strong> har riksdagen fattat beslut om ändrat<br />
huvudmannaskap för äldreomsorgen. Enligt beslutet<br />
blir <strong>kommun</strong>erna skyldiga att fr o m 1/1 1992:<br />
1. Inrätta särskilda boendeformer för service och<br />
omvårdnad.<br />
SOCIALTJÄNST<br />
2. Bli huvudmän för lokala sjukhem.<br />
3. Ha ansvar för viss hälso- och sjukvård inom<br />
särskilda boendeformer.<br />
4. Bli betalningsansvariga för färdigbehandlade<br />
patienter.<br />
Principbeslut har även fattats om överförande till<br />
<strong>kommun</strong>erna av ansvaret för psykiskt utvecklings<br />
störda vid samma tidpunkt.<br />
För överförandet till <strong>kommun</strong>en med Ädel och Om<br />
sorgerna har bildats en särskild projektorganisation<br />
(PROMS). Ett omfattande arbete är på gång för att<br />
klara alla praktiska frågor kring reformerna.<br />
Genom överförandet tillföres socialförvaltningen ett<br />
betydligt ökat ansvarområde, vilket främst berör<br />
individ- och familjeomsorgsavdelningen och hem<br />
tjänstavdelningen. Även kamerala avdelningen blir<br />
dock berörd i stor omfattning.<br />
Övertagandet av flera stora, nya arbetsuppgifter<br />
accentuerar behovet av en .översyn av organisationen<br />
inom socialförvaltningen, vilket kommer att ske<br />
under året.<br />
Att uppnå full behovstäckning inom barnomsorgen<br />
tillhör alltjämt en av de viktigaste frågorna. Den<br />
utveckling som är på gång vad gäller skolbarnom<br />
sorgens överförande till skolan bör därför fortsätta.<br />
Slutord<br />
Trots betydande sparkrav, omprioriteringar, m m har<br />
verksamheten inom socialförvaltningen även under<br />
år <strong>1990</strong> haft en starkt expansiv inriktining. Nämnas<br />
kan t ex en stark ökning av insatserna inom barnom<br />
sorgen, den nya inriktningen av skolbarnsomsorgen<br />
m m.<br />
Nämnas kan också stora insatser inom äldre- och<br />
handikappomsorgen med en betydande utbyggnad av<br />
servicehus och gruppboende,vlket ger <strong>kommun</strong>en en<br />
god grund för att kunna ta ett totalt ansvar för hela<br />
äldrevården i enlighet med Ädelbeslutet.<br />
Nämnas kan också en offensiv satsning inom individoch<br />
familjeomsorgen med stark satsning på före<br />
byggande åtgärder och aktivt arbete för att minska<br />
socialbidragsberoendet.<br />
Under året har förberetts övergång till nytt ekonomi<br />
system. Arbetet med datorisering både inom individ<br />
och familjeomsorg samt barnomsorg har slutförts<br />
under året. För barnomsorgen har det bl a medfört<br />
en mer rationell hantering av t ex administration av<br />
familjedaghemsverksamheten och avgifterna.<br />
25
Uppgift och organisation<br />
Skolstyrelsen med sin förvaltning svarar för att<br />
<strong>kommun</strong>ens skyldigheter fullgörs i fråga om<br />
- skoiplikt och rätt till utbildning i grundskolan för<br />
- att<br />
- att<br />
barn mellan 7-16 år<br />
följa upp de ungdomar som lämnat grund<br />
skolan men ej 1rllt 18 år<br />
anordna grundutbildning för vuxna och grund<br />
läggande svenskundervisning för invandrare (Sfi)<br />
Under skolstyrelsen sorterar även <strong>kommun</strong>ens<br />
frivilliga åtaganden med gymnasieskola, <strong>kommun</strong>al<br />
vuxenutbildning, uppdragsutbildning samt musik-<br />
skola.<br />
Grundskolan är organiserad i sju rektorsområden<br />
med sex högstadieskolor.<br />
Verksamhetsutveckiing<br />
. 1989<br />
RESULTATRÄKNING<br />
Intlikter (tkr)<br />
varav grundskola<br />
gymnasieskola<br />
vuxenutbildning<br />
Kostnader (tkr)<br />
varav grundskola<br />
Nettokostnader (tkr)<br />
Kommunbidrag<br />
Resultat (tkr)<br />
INVESTERINGAR (tkr)<br />
Bruttoinvesteringar<br />
Nettoinvesteringar<br />
Budgeterade nettoinvest<br />
26<br />
gymnasieskola<br />
vuxenutbildning<br />
musikskola<br />
UTBILDNING<br />
Utbildning<br />
-<br />
—<br />
Gymnasieskolan omfattar sju teoretiska linjer, fyra<br />
yrkesinriktade linjer och tre specialkurser.Vuxen<br />
utbildningenomfattar ca 20000 undervisningstimmar<br />
fördelade på grundvux, grundskole- och gymnasie<br />
inriktade (teoretiska) samt yrkesinriktade kurser.<br />
Vuxenutbildningen administrerar även undervisning<br />
av invandrare i svenska språket (Sfi) samt upp<br />
dragsutbildningen som är självfinansierad.<br />
1 Musikskolan ges undervisning i form av förbe<br />
redande utbildning, ämneskurser, körsång och<br />
orkester/ensemble.<br />
Ekonomiskt resultat ÷ 3 Mkr<br />
Skolstyrelsen redovisar ett totalt överskott på 3 Mkr<br />
trots kraftigt ökade kostnader till följd av föränd<br />
ringar inom löneområdet.<br />
Större delen av överskridandena på lönesidan täcks<br />
dock av motsvarande höjningar av statsbidragen och<br />
extra <strong>kommun</strong>bidrag.<br />
<strong>1990</strong> 1989 <strong>1990</strong><br />
139 514<br />
89 410<br />
26 427<br />
7 139<br />
309 806<br />
129 420<br />
42 519<br />
9 191<br />
6 562<br />
178 090<br />
118 597<br />
30 820<br />
8 191<br />
361 749<br />
159 542<br />
51 029<br />
10 354<br />
7 105<br />
170 292 183 659<br />
171 726 186 808<br />
1434 3149<br />
45 756<br />
45 527<br />
49 010<br />
27 287<br />
27 100<br />
34 270<br />
PRESTATIONER<br />
Elevantal grundskola<br />
gymnasieskola<br />
vuxenutbildning<br />
(kursdeltagare)<br />
musikskola<br />
(kursdeltagare)<br />
Undervisningsmedel<br />
kr/elev för<br />
grundskolan<br />
gymnasieskolan<br />
Skolmåltiderna:<br />
råvarukostnad<br />
i kr/lunchportion<br />
Skollokaler:<br />
2<br />
nettokostnad/m<br />
5352 5280<br />
1318 1292<br />
3275 3418<br />
3965 4053<br />
1411 1560<br />
2709 2961<br />
7,01 6,97<br />
466:- 510:-
j överskottet framgår dessutom inte att över 4 mkr<br />
skall föras över till 1991. Dessa medel består dels av<br />
erhållna förskott för uppdragsbildning och lokal<br />
skolutVeckling, dels av ej förbrukade medel tifi följd<br />
av bl a nya momsregler och nytt ekonomisystem.<br />
Detta innebär i realiteten att skolstyrelsen bär med<br />
sig en stor del av <strong>1990</strong> års sparbeting till kommande<br />
år.<br />
1 övrigt kan noteras större underskott för underhållet<br />
av våra skolfastigheter, för skolskjutsar, hemspråks<br />
träning och inter<strong>kommun</strong>ala skolersättningar. Ung<br />
domskontorets verksamhet ger ett överskott.<br />
Vid höstterininens start öppnades Kålleredsgy,nnasietinedeu<br />
antal yrkesinriktade linjer.<br />
Viktiga händelser<br />
Ytterligare en förberedelseklass för invandrarelever<br />
på grundskolans låg- och mellanstadium har inrättats<br />
i Bosgårdsskolan. Kålleredsgymnasiet startade höst<br />
terminen med yrkesinriktad utbildning för bygg- och<br />
anläggningsteknik,fordonsteknikochverkstadsteknik.<br />
Ett samarbete har startat mellan ungdomskontoret,<br />
arbetsförmedlingen, Komvux och flyktingmottag<br />
ningen med målet att snabbare få ut in<br />
vandrare/flyktningar i arbetslivet.<br />
Psykologorganisationen har utökats från tidigare<br />
1 780 grundskoleelever och 2700 gymnasieelever per<br />
hel tjänst till 1 490 respektive 2 620 elever per tjänst,<br />
vilket får betraktas som en insats för den psyko<br />
sociala miljön. -<br />
Projekteringsarbeten för ombyggnationer av Lind<br />
hagaskolan för särskoleundervisning har påbörjats.<br />
1 utredningenav skolbarnsomsorgens överförande till<br />
skolan planeras försöksverksamhet i form av pilot<br />
projekt i fyra skolenheter. Dessutom planeras för<br />
övertagande av särskoleundervisningen.<br />
-<br />
UTBILDNiNG<br />
Planeringsarbete Mr en förändrad skolledarorganisa<br />
tion har inletts med målsättningen att motsvara de<br />
krav som ställs i den nya skollagen. 1 anslutning<br />
härtill planeras en ökad decentralisering av ansvar<br />
och befogenheter.<br />
Utökade arbetsuppgifter har lagts på skoladministra<br />
tionen genom tillkomsten av organiserande av ferie<br />
tjänstgöring för lärarna i enlighet med det nya lärar<br />
avtalet.<br />
Kvalitet i tjänster och produkter<br />
Arbetssituationen synes alltmer pressande för skolledarna<br />
och lärarpersonalen. Behovet av anpass<br />
nings- och rehabiliteringsinsatser ökar och mot<br />
svarande kostnader utgör en växande andel av<br />
budgeterade medel. Projekt pågår för att söka<br />
förbättra den psykosociala miljön.<br />
Arbetsmiljön för personal och elever är god tagbar på<br />
de flesta enheter. Underhållsanslagen är dock för<br />
knappa, varför en “snöbollseffekt’ uppstår. Några<br />
skolanläggningar håller emellertid inte acceptabel<br />
standard. Bl a måste genomgripande renoveringar<br />
vidtas i FässbergsgymnasietTerrakottag, vilket hittills<br />
kostat ca 1 mkr. Ytterligare ca 4,5 mkr måste anslås<br />
för fortsatt renovering av denna byggnad. För Fäss<br />
bergsgymnasiet (Fiskargatan) och Sörgårdsskolan<br />
kommer stora investeringar att erfordras.<br />
Anslagen för reinvesteringar av inventarier i skolorna<br />
når inte upp till behovsnivån. För anskaffningar<br />
under 1960-70-talen har endast generell ramuppräk<br />
ning skett i anslagstildelningen. Verksamhets<br />
ansvariga har därför svårt att hålla inventariebe<br />
ståndet intakt. För att hålla utrustningen hjälpligt i<br />
skick måste stora summor läggas på reparationer.<br />
Framtida konsekvenser<br />
Än mer uppgifter kommer att läggas på <strong>kommun</strong>en<br />
som en konsekvens av regeringens förslag om indrag<br />
ning av länsskolnämnden och SÖ, icke minst vad det<br />
gäller fördelning och uppföljning av det nya stats-<br />
bidraget. Vidare kommer de inter<strong>kommun</strong>ala ersätt<br />
ningarna att kräva omfattande arbete, bl a med<br />
upprättande av avtal, kostnadsberäkningar och<br />
uppföljning.<br />
Den ekonomiska utvecklingen visar en negativ trend<br />
dels p g a befarad lägre statsbidragstäckning genom<br />
det nya s k sektorsbidraget för skolan fr o m 1991-<br />
/92, dels väsentligt ökade kostnader i samband med<br />
inter<strong>kommun</strong>ala ersättningar. Propositionens förslag<br />
angående flexibel skolstart torde medföra ökade<br />
kostnader för skolan.<br />
27
Uppgift och organisation<br />
Kulturnämnden och fritidsnämnden ansvarar för<br />
<strong>kommun</strong>ens verksamhet inom kultursektorn och<br />
fritidssektorn. Verkställigheten ligger på kulturför<br />
valtningen och fritidsförvaltningen.<br />
Kulturförvaltningen har ambitionen att förverkliga<br />
de kulturpolitiska mål, som har fastställts av kom<br />
munfullmäktige. Kulturförvaltningen bedriver verk<br />
samhet i egen regi och förmedlar stöd och stimulans<br />
till annan kulturell verksamhet i <strong>kommun</strong>en.<br />
1 ett nybildat samrådsorgan samverkar kulturnämn<br />
den med <strong>kommun</strong>styrelsen och byggnadsnämnden<br />
för uppföljning av <strong>kommun</strong>ens kulturminnesvårds<br />
program.<br />
Verksamhetsutveckling<br />
RESULTATRÄKNING<br />
Intäkter (tkr)<br />
varav Kulturnämnden<br />
Fritidsnämnden<br />
Kostnader (tkr)<br />
varav Kulturnämnden<br />
Fritidsnämnden<br />
Nettokostnad (tkr)<br />
Kommunbidrag<br />
varav Kulturnämnden<br />
Fritidsnämnden<br />
Resultat (tkr)<br />
INVESTERINGAR (tkr)<br />
Bruttoinvesteringar<br />
Nettoinvesteringar<br />
Budgeterad netto<br />
investering<br />
KULTUR OCH FRITID<br />
Kultur och fritid<br />
--<br />
Kulturnämnden samarbetar vidare med socialnämn<br />
den (KULF), skolstyrelsen (skolkulturrådet) och<br />
fritidsnämnden (ungdomskulturprojekt).<br />
De verksamheter som resursmässigt väger tyngst är<br />
verksamheten vid biblioteken och <strong>Mölndals</strong> museum<br />
samt stödet till studieförbund och andra organisa<br />
tioner.<br />
Biblioteken är lokala kulturcentra där <strong>kommun</strong>invånare<br />
och andra ges tillgång till information,<br />
kunskap,förströelseochkulturstimulans. Verksamhet<br />
bedrivs vid huvudbiblioteket och sex filialer och en<br />
bokbuss. Uppsökande verksamhet bedrivs bland<br />
annat genom ‘Boken kommer” och arbetsplatsut<br />
låning vid sex företag.<br />
1989 <strong>1990</strong> 1989 <strong>1990</strong><br />
13 753<br />
2 115<br />
11 638<br />
85 116<br />
27 142<br />
57 974<br />
15 459<br />
2 733<br />
12 726<br />
90 357<br />
29 438<br />
60 919<br />
71 363 74 898<br />
69 621<br />
24 367<br />
45 254<br />
76 324<br />
27 152<br />
49 172<br />
-1 742 1 426<br />
3 882<br />
3 882<br />
13 205<br />
13 192<br />
19 038 13 984<br />
PRESTATIONER<br />
Antal besök på huvudbiblioteket<br />
Mediebestånd (böcker,<br />
skivor m m)<br />
Antal medielån<br />
Antal Öppettimmar per<br />
vecka<br />
Gunnebo slott:<br />
Antal besökare<br />
Antal besökare på museet<br />
Antal registerade föremål<br />
Antal uthyrn av Möllan<br />
Antal bollplaner och idrotts<br />
platser<br />
Aktivitetsbidrag, antal<br />
föreningar<br />
Åby simhall, badande<br />
Programverksamheten, delt<br />
AV-central, utlånade hjälp<br />
medel<br />
Idrottshuset, ant besökare<br />
Åby fritidscentrum (exkl<br />
simhall) ant besökare<br />
149 100 175 000<br />
264 730 264 350<br />
404 133 389 719<br />
259 240<br />
12 260<br />
21 590<br />
4 500<br />
287<br />
80<br />
290 400<br />
22 000<br />
11 400<br />
18 100<br />
4 765<br />
265<br />
56 56<br />
83<br />
256 488<br />
27 772<br />
4500 4500<br />
760 000 550 000<br />
310 000 399 900
Gunnebo slott, <strong>Mölndals</strong> museum samt bio- och<br />
teaterlokalen Möllan är institutioner av stor bety<br />
delse. Kulturförvaltningen försöker även att till<br />
godose lokalbehovet för övriga delar av <strong>kommun</strong>ens<br />
mångfasetterade kulturliv.<br />
Fritidsförvaltningen har till uppgift att främja och<br />
samordna <strong>kommun</strong>ens aktiviteter för idrott, bad,<br />
gymnastik, friluftsliv, ungdomsverksamhet, vandrar<br />
hemsverksamhet, lek m m. Förvaltningen skall<br />
särskilt ta hänsyn till pensionärers och handikap<br />
pades behov av fritidsaktiviteter. Fritidsanläggningar<br />
samt fältgrupps-, och fritidsgårdsverksamhet är de<br />
delar av fritidsförvaltningen som tar störst resurser i<br />
anspråk.<br />
Bland fritidsanläggningarna märks särskilt Åby<br />
frftidscentrum med 12 fotbollsplaner, 4 tennisbanor,<br />
tennis- och badmintonhall, ishall, bandybana, simhall<br />
och fyra klubbstugor. En campingplats finns också<br />
inom området. Den ägs av DomänTurist. Bland<br />
övriga fritidsanläggningar märks iclrottshuset och<br />
Kållereds ishall.<br />
Områdesverksamheten är indelad i tre distrikt och<br />
bedrivs dels som gårdsverksamhet, dels som upp-<br />
sökande verksamhet. Den riktar sig till alla åldrar<br />
dock med prioritering av tonåringar.<br />
Ekonomiskt resulta4 + 1,4 Mkr<br />
Kulturförvaltningen redovisar ett överskott på cirka<br />
0,4 Mkr. Resultatet förklaras till stor del med att<br />
såväl biblioteksverksamheten som den gemensamma<br />
administrationen lämnat betydande överskott. Över<br />
skott redovisas även för invändig renovering av<br />
Gunnebo slott. Biblioteksverksamhetens positiva<br />
resultat beror främst på försenad fakturering för<br />
levererade varor.<br />
Fritidsförvaltningen uppvisar ett positivt resultat på<br />
ca 1 Mkr. Det sparbeting som ålagts fritidsnämnden,<br />
och de ökade energikostnaderna, samt en minskad<br />
badfrekvens på 34 000 bad m m utgjorde cirka 3,3<br />
Mkr. För att i någon mån klara ett så stort sparande<br />
krävdes bl a anställningsstopp, inköpsstopp, 2½<br />
vakantsatta tjänster, samt ytterligare ett antal åt<br />
gärder.<br />
Vad som också har bidragit till fritidsförvaltningens<br />
positiva resultat är de ökade intäkterna på våra<br />
idrottsanläggningar, som åstadkommits genom en<br />
framgångsrik marknadsföring och ett framgångsrikt<br />
arbete utav all personal och ett mycket gott sam<br />
arbete med de fackliga organisationerna.<br />
KULTUR OCH FRITID<br />
Kvalitet i tjänster och produkter<br />
1 samarbete med eller med stöd av kulturnämnden<br />
har många teaterföreställningar och konserter av hög<br />
kvalitet genomförts. Den stora efterfrågan på kultur-<br />
aktiviteter i skolor och förskolor har i stor utsträck<br />
ning tillgodosetts i samarbete med skolstyrelsen<br />
(skolkulturrådet) och socialnämnden (KULF).<br />
Museet har en mycket ambitiös pedagogisk verksam<br />
het. Avsikten är att varje elev på grundskolan skall<br />
ges tillfälle till minst ett museibesök per stadium.<br />
Studiedagar anordnas dessutom för lärare, fritids<br />
pedagoger och dagbarnvårdare.<br />
Bibliotekens utställningar och de program m m, som<br />
anordnas för att stimulera läsintresset är av god<br />
kvalitet och mycket uppskattade. Även visningar,<br />
studiebesök, bokprat, författarbesök och sagostund er<br />
efterfrågas i en omfattning som är svår att tillgodose.<br />
Reducerat öppethållande och minskade mediainköp<br />
har tyvärr påverkat utlåningsstatistiken negativt.<br />
Åby fritidscentrums omfattande utbud av aktiviteter<br />
innebär att på ett år motionerar där 650 000 per<br />
soner.<br />
Fritidskontorets daglägeiverk.s’arnhet ger många<br />
barn chansen till nära natuntpplevelser<br />
Skillnaden mellan prisutveckling och ramtilldelning<br />
för fritidsverksamheten har inneburit svårigheter för<br />
vissa verksamheter att upprätthålla önskvärd kvalitet.<br />
Svårast drabbat är underhållet av förvaltningens<br />
anläggningar.<br />
Fritidsnämnden lämnade <strong>1990</strong> bidrag till ett 100-tal<br />
föreningars ungdomsverksamhet med 7,3 Mkr, vilket<br />
är ca 15 % av fritidsnämndens nettobudget. 1 detta<br />
bidrag ligger tillhandahållandet av fria lokaler till<br />
ungdomsverksamhet.<br />
29
Viktiga händelser<br />
Under <strong>1990</strong> var utbudet av kultur stort. Folkmusik<br />
och dans var under hela året viktiga inslag i kultur-<br />
förvaltningens programverksamhet. Av speciella<br />
evenemang kan nämnas en tredagars folkmusik<br />
festival, sommarprogrammen på Gunnebo och<br />
utställningen “Från näckens polska till rockens roll”<br />
på <strong>Mölndals</strong> museum.<br />
Andra arrangemang var Konstensvecka, Bokens dag<br />
och Barnkulturveckan. Museet visade bland mycket<br />
annat “Är du inte riktigt klok?” -<br />
en<br />
utställning om<br />
utveckllngsstörda medmänniskor. 1 samband härmed<br />
anordnades ett antal program med utvecklingsstörda.<br />
Dessutom visades tre olika bildspel. Utställningen är<br />
turnélagd till flera <strong>kommun</strong>er i Bohuslän.<br />
Biblioteksfilialen i Toltorp stängdes vid månadsskiftet<br />
mars/april och ersattes med en bokbusshållplats.<br />
Krokslätts bibliotek flyttade i augusti till större lokal<br />
vid Krokslätts Torg. Utlåningen och besöksfrekven<br />
sen har därefter mer än fördubblats. Pågående<br />
datorisering av mediabestånciet och anslutningen till<br />
tre databaser har medfört en avsevärd förbättring av<br />
bibliotekens informationsservice. På grund av erhållet<br />
sparbeting var de mindre biblioteksfilialerna stängda<br />
och bokbussturerna inställda under två sommarmå<br />
nader. Från och med augusti har öppethållnings<br />
tiderna minskats med 1 timme/dag vid huvudbibliote<br />
ket samt vid Kållereds och Lindome biblioteket.<br />
Den inre renoveringen av Gunnebo slott är i stort<br />
sett klar. Modellen över Gunnebo och dess träd<br />
gårdar var under sommaren utlånad till utställningen<br />
‘Människans lustgårdar på Lackö slott. En ökad<br />
besöksfrekvens har märkts till Gunnebos park och<br />
servering, vilket jordbruksarrendatorns utökade<br />
djurhållning anses ha medverkat till. Sommarens<br />
inomhusprogram på Gunnebo uppmärksammade<br />
jubilarerna Carl Michael Bellman och Evert Taube.<br />
Representanter för fritid och kultur besökte under<br />
våren <strong>kommun</strong>ens danska vänort Arbertsiund, varvid<br />
många värdefulla kontakter skapades.<br />
Solberga fritidslantgård togs i bruk och blev snabbt<br />
den succé som vi hoppats på. Ungdomar ges tillfälle<br />
att komma ut på landet och ta del av de sysslor och<br />
lära känna de djur som hör ett lantbruk till.<br />
23-27 juli genomfördes 0-ringen på 5 tävlingsplatser<br />
i regionen. För <strong>Mölndals</strong> del gick tävlingen den 24<br />
juli i Lindome. Ca 20 000 tävlande ställde upp i 123<br />
klasser. För arrangemangets genomförande med-<br />
verkade ett flertal av <strong>kommun</strong>ens förvaltningar där<br />
fritidsförvaltningen var samordnare.<br />
30<br />
KULTUR OCH FRITID<br />
För första gången i tävlingens historia tilläts arran<br />
gören av Gothia Cup förlägga en del av arrange<br />
manget i Möindal. 2 000 ungdomar spelade fotboll,<br />
utspisades och övernattade i en vecka i <strong>kommun</strong>en.<br />
Torts att planeringstiden blev begränsad genomför<br />
des arrangemanget väl.<br />
1 mitten av oktober firade fritidsnämnden 30-årsju-<br />
bileum tillsammans med 400 gäster från 120 före<br />
ningar och 80 svenska mästare som hade vunnit 133<br />
mästerskap. Representanter från våra vänorter<br />
Albertslund och Onsöy fanns också på plats liksom<br />
<strong>kommun</strong>fullmäktiges ordförande och vice ordföran<br />
de.<br />
Den 22 oktober <strong>1990</strong> togs första spadtaget för en fri<br />
idrottsarena på Åby fritidscentrum. <strong>Mölndals</strong> AIK en<br />
av landets främsta friidrottsklubbar har i årtionde<br />
väntat på arenan för att kunna samla alla sina<br />
medlemmar på samma ställe. En modern friidrotts<br />
anläggning väntas stå klar hösten 1991. Anläggningen<br />
kommer då att komplettera ett idrottsområde som är<br />
unikt i Sverige.<br />
Planeringför kommande år<br />
Kulturens lokalbehov har diskuterats ingående under<br />
senare år. Under 1991 kommer lokaler för en<br />
konsthall m m att färdigställas i <strong>Mölndals</strong> Folkets<br />
Hus. Dessutom ser det ut som att det gamla önske<br />
målet om repetitionslokaler för <strong>kommun</strong>ens teater-<br />
föreningar kommer att tillgodoses i f d verkstads-<br />
skolan vid Terrakottagatan.<br />
Under våren 1991 kommer förvaltningen att genom<br />
föra ett projekt om “kundorienterat arbetssätt” och<br />
ändrade driftformer inom biblioteksverksamheten.<br />
Stora personalinsatser erfordras för det fortsatta<br />
arbetet med datoriseringen av mediabeståndet och<br />
upprättande av register, så att utlåning via terminal<br />
kan starta vid samtliga bibliotek under 1991.<br />
Från och med 1991 erhåller alla barn som föds i<br />
Mölndal en bok i gåva från sitt bibliotek och land<br />
stinget. Härmed vill man markera vikten av att<br />
språkstimulansen påbörjas tidigt.<br />
1 början av 1991 görs en mindre omorganisation på<br />
kulturförvaltningen. Härvid överförs alla kulturmin<br />
nesvårdsfrågor (inklusive Gunnebo slott) till Möln<br />
dals museum, samtidigt som konstverksamheten förs<br />
till en särskild avdelning.<br />
Under 1991 kommer museet att fortsätta med<br />
visningen av utställningen “Från Näckens polska till<br />
rockens roll”.
Kommunstyrelsenleder förvaltningen av <strong>kommun</strong>ens<br />
angelägenheter och har ett övergripande ansvar över<br />
övriga nämnders verksamhet. Styrelsen bereder alla<br />
ärenden till <strong>kommun</strong>fullmäktige.<br />
Stadskontorets och personalkontorets roll är dels att<br />
skapa bästa förutsättningar för <strong>kommun</strong>styreLsens<br />
ledningsfunktioner, dels att vara ett instrument för<br />
förverkligande av dess intentioner. Här samordnas<br />
också förvaltningsledningarna och <strong>kommun</strong>ens<br />
verksamhetsplanering.<br />
För att fylla dessa uppgifter har kontoren resurser<br />
för ekonomisk styrning och kontroll, förhandlingar,<br />
organisationsutveckling och personaladministration,<br />
juridisk granskning och rådgivning, information,<br />
centralt inköp och kansli.<br />
Verksamhetsutveckling<br />
RESULTATRÄKNING<br />
Intakter (tkr)<br />
varav -<br />
Stadskontor<br />
- KBT<br />
- Personalkontor<br />
Kostnader (1kr)<br />
varav -<br />
Stadskontor<br />
- KBT<br />
- Personalkontor<br />
CENTRAL FÖRVALTNING<br />
Central förvaltning<br />
1989 <strong>1990</strong><br />
Resultat (tkr) 481 2 904<br />
INVESTERINGAR (tkr)<br />
Bruttoinvesteringar<br />
Nettoinvesteringar<br />
Budgeterad nettoinvestering<br />
11 201<br />
4 777<br />
5 975<br />
74 627<br />
26 458<br />
33 613<br />
14 105<br />
5 971<br />
7 036<br />
1 092<br />
88 054<br />
18 916<br />
38 699<br />
12 303<br />
Nettokostnader (1kr) 63 426 73 959<br />
Kommunbidrag (tkr)<br />
varav -<br />
Stadskontor<br />
- KBT<br />
- Personalkontor<br />
63 907<br />
20 809<br />
27 100<br />
2 557<br />
2 457<br />
3 117<br />
- 1<br />
76 863<br />
14 263<br />
29 800<br />
12 586<br />
2 696<br />
804<br />
7 606<br />
Parallellt med ledningsuppgifterna svarar kontoren<br />
för finansförvaltningen och delar av <strong>kommun</strong>ens<br />
löpande ekonomi och lönehantering. De stödfunk<br />
tioner som krävs för att den politiska demokratin<br />
skall fungera, hanteras också här, exempelvis genom<br />
förandet av allmänna val, partistöd och revision.<br />
För samordningenav <strong>kommun</strong>ensverksamhetsplane<br />
ring ansvarar planeringsvadelningensom har resurser<br />
att kontinuerligt arbeta med prognoser och statistik,<br />
planer och program, samordnings- och urvecklings<br />
frågor samt projekt av olika slag.<br />
Antalet årsarbetare på stadskontoret är 58 st och på<br />
personalkontoret 17 st.<br />
Ekonomiskt resultat + 2,9 Mkr<br />
Intäkterna ger ett överskott på 2,5 Mkr jämfört med<br />
budget. De största posterna finns på flyktingverk<br />
samheten, 1,4 Mkr och på <strong>kommun</strong>alt bostadsbidrag<br />
till pensionärer (KBT), 0,6 Mkr. Båda dessa verk<br />
samheter överskrider dock budgeten på kostnads<br />
sidan också med 0,5 Mkr för flyktingverksamheten<br />
respektive 2,5 Mkr för KBT. Totalt blev <strong>kommun</strong>ens<br />
nettokostnad för KBT 31,7 Mkr <strong>1990</strong>. Flyktingverk<br />
samhetens överskott beror bl a på att barnomsorgen<br />
för flyktingbarn inte byggdes ut som planerat, då<br />
antalet flyktingbarn i förskoleåldern inte var så<br />
många.<br />
Personalkontorets verksamhet ger ett överskott på<br />
ca 1,4 Mkr. Detta beror till stor del på verksamhet<br />
som inte har blivit genomförd ännu; personal- och<br />
rekryteringsbefrämjande åtgärder ca 0,4 Mkr,<br />
chefsutvecklings- och kompetensutvecklingsprogram<br />
dlygt 0,6 Mkr. Dessa medel måste föras över till<br />
1991 för att verksamheterna ska kunna genomföras.<br />
En stor del av överskottet på <strong>kommun</strong>styrelsen beror<br />
på beslutade, men ej utlämnade lån till olika före<br />
ningar. Lånen kommer troligen att betalas ut under<br />
1991.<br />
Viktiga händelser<br />
Under året har projekt för ökad resultatorientering<br />
och decentralisering av ansvar och befogenheter<br />
pågått. För att kunna klara av detta krävs tekniska<br />
hjälpmedel, som svarar upp till de krav på snabbhet<br />
och exakthet, som ställs av de verksamhetsansvariga<br />
och politiker.
Därför har <strong>kommun</strong>styrelsen beslutat att ett nytt<br />
ekonomisystem ska införas från 1 januari 1991.<br />
Arbetet med att förbereda detta har sysselsatt<br />
personalen på ekonomiavdelningenoch ekonomiper<br />
sonal på övriga förvaltningar under stor del av året.<br />
Det gamla redovisningssystemet byts ut mot ett nytt,<br />
“Horisonten”, och en ny kontoplan; BAS-planen,<br />
införs.<br />
Inom ADB-området har service och stöd till kom<br />
munens olika ADB-användare dominerat versam<br />
heten. Utöver dessa mer “driftbetonade” uppgifter<br />
har även olika strategiska och övergripande ADBfrågor<br />
bearbetats. Mycket tid har ägnats åt nätverks<br />
och <strong>kommun</strong>ikationsfrågor. En heltäckande strategi<br />
har framtagits vilket varit nödvändigti samband med<br />
införandet av det nya ekonomisystemet. Under året<br />
har dessutom förvaltningarnas ADB-rutiner analyse<br />
rats ur säkerhets- och sårbarhetssynpunkt.<br />
Kommunens flyktingverksamhet tog <strong>1990</strong> emot 115<br />
flyktingar, varav 12 var asylsökande vid ankomsten<br />
till <strong>kommun</strong>en. Överenskommelsen med Statens<br />
Invandrarverk var 125 flyktingar. Flertalet av dessa<br />
har erhållit tillstånd och därmed har schablonersätt<br />
ningarna från staten blivit högre än beräknat.<br />
Planeringsavdelningen har under <strong>1990</strong> bl a arbetat<br />
med samordnad fastighetsförvaltning (SAMFAST)<br />
och en strategisk plan för fastighetskontoret. Ett<br />
miljövårdsprogram har tagits fram och pendeltågsut<br />
byggnaden förbereds. Planeringsavdelningen an<br />
svarar även för folk- och bostadsräkningen vilken<br />
fortsätter t o m juni 1991.<br />
32<br />
CENTRAL FÖRVALTNING<br />
Den nya cafeterian har blivit uppskattad samlingspunkt i stadshuset.<br />
Informationscentralen med <strong>kommun</strong>al information,<br />
konsumentväglednmg och invandrarbyrå hade under<br />
året 10 334 besökare och 7 784 telefonförfrågningar.<br />
Motsvarande siffror för 1989 var 7 125 respektive<br />
5 352. En stor del av ökningen hänför sig till som<br />
marens turistbyråverksamhet.<br />
Planeringför kommande år<br />
Arbetet med det nya ekonomisystemet fortsätter, då<br />
mycket fortfarande återstår för att systemet skall<br />
kunna ge den förbättrade ekonomistyrning som<br />
eftersträvats. Målet är att få ett redovisningssystem<br />
som underlättar för de verksamhetsansvariga i deras<br />
resultatuppföljning. Det fortsatta arbetet avser dels<br />
framtagande av lämpliga rapporter dels ett mer<br />
övergripande arbete med genomförande av målstyr<br />
ning på produkter inom de olika förvaltningarna.<br />
Planeringsfunktionen fortsätter arbetet med att lotsa<br />
SAMFAST i hamn, samt kommer att medverka i<br />
ytterligare strategiska planer. Ett projekt med ekolo<br />
giskt boende där ett flertal förvaltningar blir in<br />
blandade påbörjas. En översyn av hela den kom<br />
munala planeringsprocessen, samt en översyn av<br />
civil- och beredskapsplaner ska genomföras.
Ekonomisk redovisning<br />
• Resultaträkning<br />
• FinansieringsaflalyS<br />
Balansräkning<br />
RedovisningSpriflCiPer<br />
Femårsöversikt<br />
Budgetavräkfliflg<br />
RevisonsberättelSe<br />
Bolagsengagemang<br />
33
EKONOMISK REDOVISNING —<br />
Resultaträkning<br />
Belopp 1 Mkr 1988 1989 <strong>1990</strong><br />
Nämndernas intkter, not 1 527,9 571,9 678,8<br />
Nämndernas kostnader, not 2 -971,5 -1 062,9 -1 230,7<br />
VERKSAMHETENS NETJOKOSTNADER -443,6 -491,0 -551,9<br />
Skatteirnäkter, not 3 524,1 559,6 615,8<br />
Finansiella intkter, not 4 23,0 12,8 8,6<br />
Finansiella kostnader, not 5 -32,4 -22,3 -23,0<br />
RESULTAT EFTER SKATTEINTÄKTER OCH<br />
FINANSNEflO (Medel från verksamheten) 71,1 59,1 49,5<br />
Avskrivningar -47,6 -49,3 -54,0<br />
Extraordinära intäkter, not 6 12,9 37,4 45,9<br />
Extraordinära kostnader, not 7 - -27,2 -24,6<br />
ÅRETS RESULTAT (Förändring av eget kapital) 36,4 20,0 16,8<br />
Finansieringsanalys<br />
Belopp 1 Mkr 1988 1989 <strong>1990</strong><br />
TILLFÖRDA MEDEL<br />
Medel från verksamheten 71,1 59,1 49,5<br />
Kapitalbindning, not 8 12,6 21,8 4,3<br />
SUMMA INTERNT TILLFÖRDA MEDEL 83,7 80,9 53,8<br />
Amortering av utlämnade lån 0,5 0,5 0,4<br />
Nya lån - 0,2 63,3<br />
Försäljning av anläggningstillgångar 18,2 30,6 43,7<br />
Övrigt - 12,8 0,8<br />
SUMMA EXTERNT TILLFÖRDA MEDEL 18,7 44,1 108,2<br />
SUMMA TILLFÖRDA MEDEL 102,4 125,0 162,0<br />
ANVÄNDA MEDEL<br />
Nettoinvesteringar, not 8 och sid 42 125,0 161,5 133,9<br />
Amorteringar 34,1 8,4 9,7<br />
Ovrigt 0,1 27,2 29,6<br />
SUMMA ANVÄNDA MEDEL 159,2 197,1 173,2<br />
FÖRÄNDRING AV LIKVIDA MEDEL -56,8 -72,1 -11,2
EKONOMISK RED_ING<br />
Balansräkning<br />
Belopp i Mkr 1988 1989 <strong>1990</strong><br />
TILLGÅNGAR<br />
0MSÄTrNINGSTILLGÅNGAR<br />
Likvida medel, not 9<br />
Kortfristig utlåning<br />
Kundfordringar, not 10<br />
Statsbidragsfordringar, not 11<br />
Övriga fordringar, not 12<br />
Lager och förråd, not 13<br />
SUMMA 0MSÄTrNINGSTILLGÅNGAR<br />
ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR<br />
Aktier och andelar, not 14<br />
Långfristig utlåning, not 15<br />
Inventarier, not 16<br />
Fastigheter och anläggningar, not 16<br />
SUMMA ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR<br />
SUMMA TILLGÅNGAR<br />
SKULDER OCH EGET KAPITAL<br />
KORTFRISTIGA SKULDER<br />
Personalskatter<br />
Leverantörsskulder, not 17<br />
Semesterlöneskuld<br />
Övriga kortfristiga skulder, not 18<br />
SUMMA KORTFRISTIGA SKULDER<br />
LÅNGFRISTIGA SKULDER<br />
Reverslån<br />
Pensionsskuld, not 19<br />
SUMMA LÅNGFRISTIGA SKULDER<br />
EGET KAPITAL<br />
Anläggningskapital<br />
Rörelsekapital<br />
SUMMA EGET KAPITAL<br />
SUMMA EGET KAPITAL OCH SKULDER<br />
Ställda panter och ansvarsförbindelse, not 20<br />
101,1 28,9 17,7<br />
3,5 3,0 -<br />
53,6 49,6 37,4<br />
46,1 54,8 82,7<br />
48,0 54,1 60,1<br />
7,8 11,4 8,3<br />
260,1 201,8 206,2<br />
14,6 16,4 13,5<br />
2,7 2,3 7,4<br />
60,3 66,3 81,3<br />
925,0 1 023,4 1 092,1<br />
1 002,6 1 108,4 1 194,3<br />
1 262,7 1 310,2 1 400,5<br />
11,6 11,2 14,3<br />
59,3 73,8 70,0<br />
- 25,4 30,8<br />
12,6 8,8 24,0<br />
83,5 119,2 139,1<br />
145,5 137,3 190,9<br />
-<br />
- 195,0<br />
145,5 137,3 385,9<br />
857,1 971,0 808,4<br />
176,6 82,7 67,1<br />
1 033,7 1 053,7 875,5<br />
1 262,7 1 310,2 1 400,5<br />
35
EKONOMISK REDO<br />
Redovisningsprinciper och Noter<br />
Redovisningen har skett i överensstämmelse med<br />
<strong>kommun</strong>förb undetsrekommendationer och i tillämpliga<br />
delar enligt bokföringslagens bestämmelser. Beslut om<br />
redovisningsreglemente kommer att fattas under 1991.<br />
ANLÄGGNINGSTILLGÅNGAR har i balansräk<br />
ningen upptagits till anskaffningsvärdet efter avdrag för<br />
verkställda avskrivningar. Anskaffningsvärdet är lika<br />
med utgiften minus eventuella investeringsbidrag.<br />
KAPITALKOSTNADER. Planenhiga anskrivningar<br />
har beräknats på objektens anskaffningsvärden. Linjär<br />
avskrivning används i huvudsak enligt de livslängdstider<br />
som <strong>kommun</strong>förbundet rekommenderar. Dessutom har<br />
verksamheten i budgetavräkningen belastats med en<br />
intern ränta på 11,2 procent beräknat på bokfört värde.<br />
Elverket har också påförts meravskrivning (avskrivning<br />
på återanskaffningsvärde).<br />
LÖNER, har redovisats enligt kontantmetoden. In<br />
tjänad men ej uttagen semester har redovisats.<br />
Sociala avgifter har bokförts genom procentuella perso<br />
nalomkostnadspålägg. Arbetsgivaravgifterna och preli<br />
minär skatt betals i efterskott med en månads efter<br />
släpning. Redovisnigen omfattar avgifter betalda fr o m<br />
februari <strong>1990</strong> t o m januari 1991. De interna påläggen<br />
för sociala avgifter har <strong>1990</strong> varit 39,0 % för lärare,<br />
uppdragstagare och för- troendevalda och 42,2 % för<br />
anställda med <strong>kommun</strong>al pension.<br />
Fr o m <strong>1990</strong> redovisas <strong>kommun</strong>ens pensionsskuld i<br />
balansräkningen.<br />
FAKTURAFORDRINGAR har redovisats till de<br />
belopp som beräknas inflyta. Äldre fordringar än ett år<br />
har avskrivits.<br />
LEVERANTÖRSFAKTUROR har redovisats enligt<br />
kontantmetoden. Biytdagen för fakturor var den 14<br />
december <strong>1990</strong>. Därefter har undantag endast gjorts för<br />
fakturor av väsentlig betydelse för förvaltningens<br />
resultat.<br />
UTSTÄLLDA FAKTUROR, i huvudsak debitering<br />
av konsumtionsavgifterdär förbrukningenvarit hänförlig<br />
till redovisningsåret, har fordringsbokförts och tagits upp<br />
som intäkter år <strong>1990</strong>.<br />
STATSBIDRAG som hänför sig till redovisningsåret<br />
men ännu inte influtit har fordringsbokförts, (undantaget<br />
statsbidrag för lärarlöner som betraktas som osäker och<br />
bokförts som extraordinär kostnad).<br />
36<br />
Not 1 Verksamhetens intakter<br />
Mkr 1988 1989 <strong>1990</strong><br />
Driftredovisning<br />
.1. Interna poster<br />
Verksamhetens intäkter 527,9 571,9 678,8<br />
Med verksamhetens inttlkter avses samtliga intäkter utom<br />
skatteintäkter och finansiella intäkter. Kommuninterna poster<br />
är exkluderade.<br />
Not 2 Verksamhetens kostnader<br />
Mkr 1988 1989 <strong>1990</strong><br />
Driftredovisning 1171,1<br />
÷ Ökad semesterlöneskuld<br />
.1. Kapitalkostnader 154,3<br />
.1. Interna personalförsäkr.avg 152,3<br />
.1. Övriga interna poster 43,7<br />
+ Faktisk personalförsäkr.avgl4S,8<br />
÷ Faktisk pensionskostnad 4,9<br />
Verksamhetens kostnader 971,5 1 062,9 1 230,7<br />
Har redovisas <strong>kommun</strong>ens driftkostnader samt faktiska kost.<br />
nader för pensioner och personalförslikringar. Kapitalko.s.<br />
naderna som är en internkostnad, mellan <strong>kommun</strong>ens finansförvaltning<br />
och verksamheterna, i form av avskrivningar och<br />
intern ränta exkluderas. Likaså räknas har bort övriga<br />
<strong>kommun</strong>interna mellanhavanden.<br />
Not 3 Skatteintäkter<br />
Mkr 1988 1989 <strong>1990</strong><br />
Kommunalskatt 524,1 572,7 640,8<br />
+ Sjömansskatt * 2,1 2,4<br />
+ Hundskatt * 0,2 0,3<br />
- Generell skatteutjämn avg ** 15,4 25,0<br />
- Särskild skatteutjämn avg - - 2,7<br />
Skatteintäkter 524,1 559,6 615,8<br />
Skatteintäkterna består av <strong>kommun</strong>alskatt, sjömansskatt och<br />
hundskatt. Här redovisas också den statliga skatteutjllm.<br />
ningsavgiften som beroende på <strong>kommun</strong>ens goda skatteunderlag<br />
utgör en betydande utgiftspost.<br />
* redovisas under finansiella intäkter<br />
** redovisas under finansiella kostnader<br />
571,6 616,5 724,8 1<br />
43,7 44,6 46,0 J.<br />
1 267,3<br />
155,1<br />
173,8<br />
44,6<br />
163,8<br />
5,3<br />
1 445,5<br />
5,4<br />
167,0<br />
209,8<br />
46,0<br />
196,9<br />
5,7
TFinanSieIla inttkter<br />
Ränt,<br />
1988 1989 <strong>1990</strong><br />
medelsplacering 14,8 9,2 7,1<br />
RänK, utlämnade lån 0,7 0,5 0,6<br />
Intern<br />
ränta under byggn.tid 4,9 2,9 0,5<br />
pröismålsräntor 0,3 0,2 0,3<br />
inansie1la intäkter 23,0 12,8 8,6<br />
EKONOMISK 1<br />
De finansiella intäkterna består av ranteintäkter på likvida medel,<br />
utlånade medel samt erhållna dröjsmälsräntor.<br />
Nr3T[nansIella kostnader<br />
Mkr 1988 1989 <strong>1990</strong><br />
Räntor, långfristig upplåning<br />
Räntor, förvaltade medel<br />
Skatteutjämningsavgift 13,8<br />
Finansiella kostnader 32,4 22,3 23,0<br />
Räntekostnader avser räntor på ränteblirande kortfristiga och<br />
långfristiga lån.<br />
Skatteutjämningsavgift redovisas fr 0 m 1989 under rubriken<br />
skatteintäkter.<br />
Not 6 Extraordinära intäkter<br />
Mkr 1988 1989 <strong>1990</strong><br />
Försäljning av mark<br />
1. Köp av mark<br />
Övrigt<br />
Återbetalda arbetsgivaravg<br />
Extraordinära intäkter 12,9 37,4 45,9<br />
Här redovisas bl a realisationsvinster vid försäljning av<br />
3fllggningstillgångar samt uppskrivningar i samband med<br />
fastighetsförsäljaing.<br />
T4f7 Extraordinära kostnader<br />
Mkt 1988 1989 <strong>1990</strong><br />
Bidrag Västsvensk Musikteater - - 12,9<br />
Förlusttäckn <strong>Mölndals</strong>buss AB - - 3,5<br />
Wskrivn fordran lärarlöner - - 7,5<br />
ÖVrigt bl a nedskrivning - 27,2 0,7<br />
Extraordinära kostnader - 27,2 24,6<br />
Varav semesterlöneskuld 25,4 Mkr<br />
18,0 21,6<br />
0,6 0,7<br />
22,4<br />
0,6<br />
18,2 30,6 43,7<br />
5,2 4,3 0,7<br />
- 0,1 -1,7 2,9<br />
- 12,8 -<br />
Not 8 Iinansieringsanalysen<br />
Mkr 1988 1989 <strong>1990</strong><br />
Kapitalbindning<br />
Fordringar och förråd<br />
.1. Kortfristiga skulder<br />
Kapitalbindning<br />
Förändring från föreg år<br />
Kommunen redovisar kapitalbindningen, dvs kortfristiga fordringar<br />
och förråd minus kortfristiga skulder, som en separat post för att<br />
direkt i finansieringsanalysen få fram förändring av likvida medel.<br />
En minskad kapitalbindning frigör resurser och är en positiv post<br />
i finansieringsanalysen.<br />
Nettoinvestering skall justeras med rörsaijning av anliigg<br />
ningstillgångar.<br />
Not 9 Likvida medel<br />
Mkr 1988 1989 <strong>1990</strong><br />
Kassa 0,1 0,1 0,1<br />
Postgiro 4,6 0,3 4,6<br />
Checkkonto 5,7 8,9 12,8<br />
Obligationer 17,5 17,5<br />
Övriga placeringar 73,2 2,1 0,2<br />
Likvida medel 101,1 28,9 17,7<br />
Not 10 Kundlordringar<br />
Mkr 1988 1989 <strong>1990</strong><br />
Fakturafordringar<br />
Diverse debitorer<br />
Förutbetalda kostnader och<br />
upplupna intäkter<br />
Kundfordringar 53,6 49,6 37,4<br />
Här redovisas kortfristiga kundfordringar som har en förfallolid pl<br />
ett år eller mindre från balansdagen räknat.<br />
Not 11 Statsbidragsfordringar<br />
159,0 172,9 188,5<br />
83,5 119,2 139,1<br />
75,5 53,7 49,4<br />
-12,6 -21,8 - 4,3<br />
Mkr 1988 1989 <strong>1990</strong><br />
Social omsorg<br />
Familjebidrag<br />
Bostadsbidrag<br />
Övriga statsbidrag<br />
17,2 15,1<br />
6,5 3,4<br />
29,9 31,1<br />
16,9<br />
0,2<br />
20,3<br />
38,4 45,1 63,0<br />
0,3 0,1 -<br />
7,4 9,6 10,0<br />
-<br />
- 9,7<br />
Statsbidragsfordringar 46,1 54,8 82,7<br />
1<br />
37
Not 12 Ovriga fordringar<br />
Mkr 1988 1989 <strong>1990</strong><br />
Fordringar, konsumtionsavg<br />
Skattefordran, prel skatt<br />
Fordran, mervärdeskatt<br />
Andra fordringar<br />
Övriga fordringar<br />
44,4 50,4 56,9<br />
1,1 -<br />
0,3 0,3 2,3<br />
2,2 3,4 0,9<br />
48,0 54,1 60,1<br />
EKONOMISKRE<br />
1 samband med <strong>1990</strong> års bokslut avskrivs fordringar äldre än ett<br />
år på sammanlagt 460 067 kronor.<br />
Not 13 Lager och förråd<br />
Mkr 1988 1989 <strong>1990</strong><br />
Vid utgången av resp år fanns<br />
följande lager och förråd:<br />
- drivmedel 0,1 0,3 0,5<br />
- olja 2,0 3,9 3,0<br />
- kol 2,7 5,0 3,2<br />
Summa lager 4,8 9,2 6,7<br />
Siadskontoret (gåvor) - - 0,1<br />
Gatukontorets förråd 0,7 0,4 0,1<br />
Ene rgiverkets förråd 2,3 1,8 1,4<br />
Summa förråd 3,0 2,2 1,6<br />
Not 14 Aktier och andelar<br />
Mkr 1988 1989 <strong>1990</strong><br />
Aktier 9,7 9,7 6,8<br />
Grundfondskapital 4,8 6,6 6,6<br />
Bostadsrätter 0,1 0,1 0,1<br />
Summa 14,6 16,4 13,5<br />
Aktierna 1 Möndalsbuss AB har sålts per 901231.<br />
Not 15 Långfristig utlåning<br />
Mkr 1988 1989 <strong>1990</strong><br />
Kommunkredit AB<br />
Kommunlåneinstitutet<br />
Gatubyggnadslån<br />
<strong>Mölndals</strong>buss AB<br />
Summa långfristig utlåning<br />
1,3 1,0 0,9<br />
0,1 0,2 0,2<br />
1,3 1,1 1,9<br />
-<br />
- 4,4<br />
2,7 2,3 7,4<br />
Här redovisas långfristiga lån som har en förfallotid som överstiger<br />
ett år från batansdagen räknat.<br />
Not 16 Fastigheter, anlaggningar och inventarier<br />
Mkr 1988 1989 <strong>1990</strong><br />
Fastigheter och anläggningar 464,8 540,2 583,1<br />
Anlaggn för industriell verks 305,2 312,4 303,9<br />
Övriga fastigheter och anläggn 155,0 170,8 205,1<br />
Inventarier 60,3 66,3 81,3<br />
Summa 985,3 1 089,7 1173,4<br />
Mkr 1988 1989 <strong>1990</strong><br />
Bokfört värde 1 jan<br />
Fastighetsförvärv<br />
Fastighetsförsäljningar<br />
Bruttoinvesteringar<br />
Investeringsbidrag<br />
Avskrivningar<br />
Uppskrivningar<br />
Nedskrivning<br />
Värde 31 december<br />
913,2<br />
+5,2<br />
-18,2<br />
+ 158,1<br />
-38,3<br />
-47,6<br />
+12,9<br />
985,3<br />
+4,3<br />
-30,6<br />
+197,9<br />
-42,5<br />
-49,3<br />
+24,6<br />
1 089,7<br />
÷ 0,7<br />
- 43,7<br />
+ 178,7<br />
- 42,6<br />
- 54,0<br />
+ 45,2<br />
- 0,6<br />
985,3 1 089,7 1173,4<br />
Med inventarier avses maskiner och inventarier m m som har en<br />
ekonomisk livslängd som överstiger tre år.<br />
Not 17 Leverantörsskulder<br />
Mkr 1988 1989 <strong>1990</strong><br />
Ej remitterade fakturor 27,8 34,3 20,8<br />
Diverse kreditorer 13,3 18,1 0,1<br />
Upplupna kostnader och<br />
förutbetalda intäkter 18,2 21,4 49,1<br />
Summa leverantörsskulder 59,3 73,8 70,0<br />
Leverantörsskulder med en förfallotid inom ett år eller mindre från<br />
balansdagen redovisas här.<br />
Not 18 Ovriga kortfristiga skulder<br />
Mkr 1988 1989 <strong>1990</strong><br />
Mervärdeskatteskuld 0,1 0,1 0,2<br />
Energiskatteskuld 4,1 1,1 -<br />
Andra kortfristiga skulder 8,4 7,6 23,8 —<br />
Summa 12,6 8,8 24,0<br />
Not 19 Pensionsskulder<br />
Mkr 1988 1989 <strong>1990</strong> —<br />
Pensionsskuld - - 195,0<br />
Kommunens pensionsskuld är fr o m <strong>1990</strong> redovisade i balans<br />
räkningen. Tidigare redovisad som ansvarsförbindelse. Beräkningen<br />
grundas på uppgifter från KPA.<br />
riot £0 stallda panter och ansvarstorbinaelser<br />
Mkr<br />
Borgensförbindelser 943,4<br />
Förvaltade fonder 0,7<br />
Avtal om checkkredit med Nordbanken på 80 Mkr.
Femårsöversikt<br />
1986 1987 1988 1989 <strong>1990</strong><br />
Folkmängd 31 dec 50 164 50 549 51 106 51 767 52 028<br />
Kommunalskatt, utdebitering 14:70 14:70 14:70 14:70 14:70<br />
Kommunens skattekraft 1 procent<br />
av medelskattekraften 105 106 108 108 109<br />
Kommunalskatteintäkt, Mkr 433 485 524 559 616<br />
Externa utgifter, Mkr 959 1 033 1 195 1 323 1 524<br />
Resultat, Mkr 51,0 50,3 36,4 20,0 16,8<br />
Bruttoinvesteringar, Mkr 107 95 163 202 181<br />
Tillgångar, Mkr 1 209 1 263 1 263 1 310 1 400<br />
Eget kapital, Mkr 947 997 1 034 1 054 876<br />
Soliditet, procent 78 79 82 80 63<br />
Likvida medel, Mkr 139 158 101 29 18<br />
Kapitalbindning, Mkr 90,7 85,6 75,5 53,7 49,4<br />
Antal årsarbetare 3 150 3 221 3 235 3 402 3 400<br />
Personalkostnad, Mkr 450 494 529 590 714<br />
39
Med syfte att redovisa nämndernas resultat i för<br />
hållande till vad som budgeterats redovisas här<br />
avräkningar för driftverksamheten och investerings<br />
verksamheten.<br />
Drifiverksamhet<br />
Nämndernas driftverksamhet visar som framgår av<br />
tabellen ett resultat på plus 16,9 Mkr. Detta resultat<br />
har framkommit sedan nämnderna kompenserats<br />
med 26,1 Mkr för ökade lönekostnader till följd av<br />
avtal -90.<br />
Budgefavrilkning driftverksamhet (Mkr)<br />
Nämnderna har endast behövt täcka 1 procent av<br />
löneökningen inom eget ramutrymme. Resultatet tas<br />
med till år 1991. Dock exkluderas avvikelser för<br />
KBT, bostadsbidrag och kollektivtrafik vid denna<br />
resultatöverföring.<br />
Byggnadsnämndens stora plusresultat (+3,8 Mkr)<br />
sammanhänger i huvudsak med att intäkterna blivit<br />
högre än budgeterat samt att de budgeterade medlen<br />
för konsultiiisatser inte förbrukats i den budgeterade<br />
omfattningen.<br />
Verksamhetsområde Nettokostnader Budget= Resultat Rests 1 tat som<br />
Kommunbidrag överröres<br />
1989 <strong>1990</strong> <strong>1990</strong> till 1991<br />
Stadsbyggnad o fastighetstbrv 33,0 38,5 44,4 5,9 5,9<br />
varav Byggnadsnämnden 11,8 13,6 17,4 3,8 3,8<br />
Fastighetsutskott 21,2 24,9 27,0 2,1 2,1<br />
Teknisk försörjning * 88,5 89,4 100,9 11,5 12,7<br />
varav Gatunämnd 82,0 84,4 90,1 5,7 6,9<br />
Energiverksstyrelse 6,5 5,0 10,8 5,8 5,8<br />
Miljövård och skydd 19,2 20,9 21,7 0,8 0,8<br />
varav Miljö- o hälsoskyddsnämnd 2,8 2,7 3,5 0,8 0,8<br />
Räddnings- o civilförsvarsn 16,4 18,2 18,2 - -<br />
Socialtjänst 204,9 239,4 230,7 - 8,7 - 8,7<br />
Utbildning 170,3 183,7 186,8 3,1 3,1<br />
Kultur och fritid 71,3 74,9 76,3 1,4 1,4<br />
varav Kulturnämnd 25,0 26,7 27,1 0,4 0,4<br />
Fritidsnämnd 46,3 48,2 49,2 1,0 1,0<br />
Central förvaltning 63,4 74,0 76,9 2,9 3,6<br />
SUMMA 650,6 720,8 737,7 16,9 18,8<br />
* Uppdelning i skatte- och avgiftsfinansierat:<br />
Skattefinansierat<br />
Avgiftsfinansierat<br />
tjJ<br />
EKONOMISK REIOVISNING<br />
Budgetavräkning<br />
79,7 84,2 91,8 7,6<br />
8,9 5,2 9,1 3,9
FastighetsutskOttets plusresultat (+2,1 Mkr) berorpå<br />
ett bättre utfall än budgeterat för hyres- och arrende<br />
intäkter 1,1 Mkr, lägre bidrag till kv Hajen 1,1 Mkr<br />
samt bl a viten, drift- och underhåll med ett sam<br />
manlagt överskott på ca 1 Mkr. Sedan avgår emeller<br />
tid ca 1 mkr i underskott för bostadsbidrag. Detta<br />
underskottbehöveremellertid inte fastighetsutskottet<br />
ta med till 1991. Inte heller överskottet för kv Hajen<br />
fås tas med till 1991.<br />
Gatunämnclens resultat (+5,7 Mkr) sammanhänger<br />
med förmånligt lite vinterväghållning (2,2 Mkr) samt<br />
inbet.alda ersättningar för lagning av skador. Dessa<br />
medel reserveras för insatser under kommande år<br />
(5,0 Mkr).<br />
Överskott redovisas också inom området renhållning<br />
teknisk service på 0,9 Mkr. Kollektivtrafik och<br />
vatten- och avloppsverket redovisar motsvarande<br />
underskott på tillsammans ca 3 Mkr.<br />
Energiverksstyrelsens resultat (+5,8 Mkr) hänför sig<br />
till både el- och fjärrvärmedriften. För fjärrvärme<br />
beror överskottet främst på högre intäkter. På såväl<br />
el- som fjärrvärmesidan har den milda vintern haft<br />
en positiv effekt för resultaten.<br />
Socialnämndens stora underskott (-8,7 Mkr) beror<br />
främst på högre kostnader än budgeterat för institu<br />
tionspiaceringar, högre socialbidrag samt ett smärre<br />
underskottför familjedaghemsverksamheten. Genom<br />
intensiva åtgärder har socialnämndens underskott<br />
kunnat begränsas till väsentligt lägre belopp än vad<br />
som befarades i nämndens ekonomirapporter under<br />
året <strong>1990</strong>.<br />
Skolstyrelsens resultat (+3,1 Mkr) beror delvis på att<br />
ungdomskontoret lämnar överskott p g a det gynn<br />
samma sysselsättningsläget. Vidare har också skolan<br />
ett överskott tifi följd av vakanser inom den personal<br />
som är anställd på <strong>kommun</strong>ala avtal.<br />
Underskott har uppstått såväl inom skolfastigheter<br />
(främst städkostnader och underhåll) samt för<br />
inter<strong>kommun</strong>ala ersättningar.<br />
EKONOMISK REDOVISNING<br />
Den av skolstyrelsen uppbokade fordran på staten<br />
för lärarlöner har av försiktighetsskäl bokats bort<br />
mot extraordinära kostnader. Detta har emellertid<br />
inte påverkat skolstyrelsens resultat.<br />
Kulturnämndens resultat (+0,4Mkr) sammanhänger<br />
med att såväl biblioteksverksamheten som gemen<br />
sam administration visar smärre överskott.<br />
Fritidsnämndens resultat (+1,0 Mkr) beror på<br />
omfattande åtgärder i samband med det besparings<br />
och effektiviseringsbeting som ålades nämnden inför<br />
<strong>1990</strong>. Även ökade intäkter till följd av framgångsrik<br />
marknadsföring.<br />
Miljö- och Hälsoskyddskontorets resultat (+0,8 Mkr)<br />
beror till största delen på ökade intäkter för tillsyn,<br />
samt sjukfrånvaro.<br />
Räddnings- och Civilförsvarsnämndens verksamhet<br />
ger ett resultat som överensstämmer med budget<br />
Kommunstyrelsens resultat (+2,9 Mkr) byggs upp av<br />
smärre överskott inom såväl stadskontoret som<br />
personalkontoret samt att det blev ett större belopp<br />
(1,3 Mkr) över i samband med utbetalning av hyres<br />
förlustersättningtill stiftelsen <strong>Mölndals</strong>bostäder.KBT<br />
ger ett motverkande underskott på ca 1,8 Mkr.<br />
Investeringsverksamhet<br />
Nämndernas investeringsverksamhet visar en netto<br />
avvikelse på ca 137 Mkr. Nettoinvesteringarna är ca<br />
90 Mkr jämfört med ca 151 Mkr år 1989. Investe<br />
ringsvolymen ligger på en fortsatt hög nivå dock<br />
väsentligt lägre än budgeterat.<br />
Budgetbeloppet för investeringsverksamheten är<br />
uppbyggt enligt följande:<br />
- Budget<br />
- Ombudgetering<br />
för år <strong>1990</strong><br />
från 1989<br />
- Tilläggsanslag år <strong>1990</strong><br />
SUMMA BUDGETERADE<br />
NETfOINVESTERINGAR 227,5<br />
183,8 Mkr<br />
39,2 Mkr<br />
4,5 Mkr<br />
41
Budgetavrtikning Investeringsverksamhet (Mkr)<br />
EKONOMISK RDOVISNING<br />
Investeringsprojekt Budget <strong>1990</strong> Redovisat <strong>1990</strong> Avvikelse Ombudgetering<br />
Projekt Bud2et <strong>1990</strong> > 3 Mkr:<br />
Aktier och grundfondskapital 4,8 1,7 3,1 3,1<br />
Kållereds gymnasium 20,3 21,0 - 0,7 1,6<br />
Barnstuga, Glasberget II 3,9 4,0 - 0,1 -<br />
Barnstuga, Svejserdalen 10,0 8,6 1,4 0,8<br />
Barnstuga, Klockaregården 11,6 7,7 3,9 1,3<br />
Barnstuga, Kållereclsgårderi 5,8 5,6 0,2 0,2<br />
Barnstuga, HÖgans 4,5 1,2 3,3 2,8<br />
Brogården block A ÷ C 5,0 2,9 2,1 -<br />
Brogården block B 4,8 4,5 0,3 0,3<br />
Kroksltts Torg, park 1,0 0,9 0,1 0,1<br />
Ombyggnad stadshus 10,9 12,8 - 1,9 -<br />
Friidrottsanhllggning 4,0 1,6 2,4 2,4<br />
Idrottshuset renovering - 3,8 -<br />
Förnyelse av ledningsnlt 4,3 - 0,1 -<br />
Nya serviceledningar 3,6 1,1 0,7<br />
Almåsskolan centralkapprum 4,4 4,1 0,2<br />
Bostadsprojekt Budget <strong>1990</strong> > 3 Mkr:<br />
Östra Balltorp 5,2 4,9<br />
Hålsten 6,2 - 0,5<br />
Bruns Backe 3,1 3,0<br />
Eklanda 7,0 6,7<br />
Espås 7,1 3,3<br />
Verksamhetsområde Budaet <strong>1990</strong> > 3 Mkr:<br />
Lackareblick<br />
Södra Eklanda<br />
Vhstra Eklanda<br />
Kongegården<br />
Kållered<br />
Inkomster<br />
Engångsavgifter, fjrrvärmeförsörjning 4,6<br />
Gatukonstnadsbidrag<br />
Markförs1jning verksamhetsområden<br />
VA-anläggningsavgifter<br />
Linjebuss<br />
Fastighetsförsäljning, markförsörjning (netto)<br />
Fastighetsförsäljning, bostadsområden<br />
Övriaa Projekt (nettoutgift)<br />
SUMMA (nettoinvesteringar) 196,6 90,2 106,4<br />
Fastighetsförstlljning, markförsorjning 30,9 43,7 - 12,8<br />
3,6<br />
16,0<br />
4,1<br />
9,8<br />
4,0<br />
3,6<br />
8,2<br />
9,5<br />
15,5<br />
30,9<br />
6,8<br />
106,1<br />
3,8<br />
4,4<br />
2,5<br />
0,3<br />
0,3<br />
6,7<br />
0,1<br />
0,3<br />
3,8<br />
3,7<br />
1,0<br />
1,4<br />
1,5<br />
1,8<br />
1,4<br />
8,1<br />
9,6<br />
4,5<br />
43,7<br />
4,9<br />
- 0,1<br />
15,0<br />
2,7<br />
8,3<br />
2,2<br />
1,0<br />
- 6,8<br />
- 1,4<br />
- 5,9<br />
4,5<br />
12,8<br />
- 1,9<br />
62,9 43,2 32,4<br />
SUMMA (exklusive markförsörjning) 227,5 133,9 93,6<br />
42<br />
60,1<br />
2,2<br />
0,8<br />
6,7<br />
2,1<br />
(1,1<br />
1,2<br />
0,9<br />
0,2<br />
—
MÖLNDALS KOMMUN<br />
Kommunala revisorer<br />
Kommunfulimäktige<br />
T7ISIS 8 Ö L 990<br />
Vi har granskat verksamheten och räkenskaperna för år<br />
<strong>1990</strong>.<br />
Vi har inte funnit skäl, till anmärkning.<br />
Vi tillstyrker<br />
att ansvarsfrihet beviljas koinmunstyrelsen och övriga<br />
nämnder<br />
Mölndal 1991—04—09<br />
Dan Sandblom Kenneth Wallin<br />
Knud Winther Beng Bengts on<br />
Stiga Blom Iréne Brodd<br />
Å<br />
— 1.<br />
An er Dahlgren Thore Eli n<br />
6a<br />
n r s on Bent Pedersen<br />
f Rödholm<br />
En kortfattad redogörelse för <strong>1990</strong> års granskning har<br />
överlämnats till <strong>kommun</strong>fullmäktige.<br />
43
— EKONOMISK<br />
<strong>Mölndals</strong> <strong>kommun</strong> är huvudman för Stiftelsen<br />
<strong>Mölndals</strong>bostllder och utövar också ett bestäm<br />
mande inflytande över fyra aktiebolag:<br />
- <strong>Mölndals</strong>buss AB som till sin helhet såldes den<br />
31/12.<br />
- <strong>Mölndals</strong> Parkerings AB som under året bytt<br />
namn.<br />
- Flissberg Bostads AB vars verksamhet är vilande.<br />
- <strong>Mölndals</strong>hälsan AB har under <strong>1990</strong> blivit helägt<br />
då <strong>kommun</strong>en har köpt resterande ägarandel av<br />
Papyrus AB, Yngeredsfors Kraft AB och SOAB.<br />
Bolaget har dessutom under året bytt namn.<br />
Bolagsengagemang<br />
Kommunen är även delägare i följande regionala<br />
bolag; Förorternas Bostads AB (FÖRBO), Göte<br />
borgs Regionens Avfalls AB (GRAAB), Göteborgs<br />
RegionensFritidshamnarAB (GREFAB), Göteborgs<br />
Regionens Ryaverks AB (GRYAB), Göteborgs och<br />
Bohusläns Trafik AB och West Ou AB.<br />
1 följande tabell lämnas en kort översikt av bolagens<br />
senaste resultat och ställning samt anges också<br />
<strong>kommun</strong>ens ägarandel.<br />
Firmanamn Ägar- Rörelsens Årets Totala Eget Soli- Ant<br />
andel inttikter resultat tillgilngar kapital ditet onst<br />
% Mkr Mkr Mkr Mkr %<br />
<strong>1990</strong> <strong>1990</strong> <strong>1990</strong> <strong>1990</strong> <strong>1990</strong> <strong>1990</strong> <strong>1990</strong><br />
(1989) (1989) (1989) (1989) (1989) (1989) (1989)<br />
Stiftelsen Möindalsbostäder *) 100 83,4 0 799,2 34,5 4 0<br />
(100) (71,7) (0) (622,6) (25,8) (4) (0)<br />
<strong>Mölndals</strong>buss AB *4) 100 24,7 0 15,3 0,6 4 67<br />
(100) (23,0) (-0,7) (17,8) (0,8) (4) (67)<br />
<strong>Mölndals</strong> Parkerings AB 100 2,9 0 1,7 0,7 40 0<br />
(100) (2,7) (0) (1,5) (0,6) (40) (0)<br />
Fässbergs Bostads AB 100 0,1 0 0,1 0,1 100 0<br />
(100) (0,1) (0) (0,1) (0,1) (100) (0)<br />
<strong>Mölndals</strong>hälsan AB 100 3,7 0 0,7 0,05 7 13<br />
(60) (4,3) (0) (2,1) (0,05) (2) (13)<br />
Förorternas Bostads AB 36 164,3 0,8 1 242,7 13,4 1 79<br />
(31) (136,5) (0) (1 136,8) (9,1) (1) (76)<br />
Göteborgs Regionens 8 16,2 0 29,9 2,3 8 19<br />
Fritidshamnar AB (8) (15,5) (0,1) (29,5) (2,3) (8) (21)<br />
Göteborgs Regionens 7,9 147,4 0 555,9 9,2 2 42<br />
Ryaverksaktiebolag (7,9) (137,2) (0) (461,0) (9,2) (2) (42)<br />
West Ou AB 7,5 5,7 0 0,4 0,2 46 0<br />
(7,5) (16,2) (0) (0,6) (0,2) (31) (0)<br />
Göteborgs Regionens 6,8 143,0 0 286,0 16,5 6 119<br />
Avfallsaktiebolag (6,8) (108,3) (0) (302,7) (16,5) (5) (1 15)<br />
Göteborgs och Bohusläns 4 179,0 0 90,7 1,5 2 6<br />
Trafik AB (4) (130,4) (0) (68,9) (1,5) (2) (5)<br />
*) Rtlkenskapsår fr 89-09-01 t o m 90-08-31<br />
44<br />
Eget kapital inkluderar reserveringar för fastighetsunderhåll<br />
**) Har avyttrats <strong>1990</strong>-12-31
Kommunstyrelsens ledamöter<br />
Melker Strand (s), ordförande<br />
Marita Aronson (fp), vice ordförande<br />
Bengt Odlöw (s), Mabel Hagman (s),<br />
Vivian Andersson (s), Carl-Johan<br />
Sernestrand (fp), Thor Mattisson (m),<br />
Hans Bergfelt (m), Leif Flatow (c),<br />
Bo Eriksson (mp), Jan Jonsson (vpk).<br />
Suppleanter<br />
Harry Wiberg (s), Mona Berglund (s),<br />
Kaj Johansson (s), Åke Ryberg (s),<br />
Berit Ozolins (fp), Bengt-Olof<br />
Neison (fp), Åke Nordström (m),<br />
Bengt Hedberg (m), Sven Olof Olsson (c),<br />
Jan-Erik Ström (mp), Ivar Gustavsson (kds).<br />
Arbetsutskott<br />
KOMMUNLEDNENG<br />
Kommunstyrelsen <strong>1990</strong><br />
Koinmunstyreisen<br />
Från vänster: 7hor Mattisson, Vivian Andersson, Leif Flatow, Mabel Hagman,<br />
Bo Eriksson, Melker Strand, Marita Aronson, Jan Rösman (kanslichef), Hans<br />
Beigfelt, Jan Jonsson, Carl-Johan Semestrand, Betgt Odlöw. Foto:Claes Forsberg.<br />
Melker Strand, ordförande<br />
Marita Aronson, vice ordförande<br />
Bengt Odlöw, Mabel Hagman, Thor Mattisson<br />
Fastighetsutskott<br />
Mabel Hagman, ordförande<br />
Leif Flatow, vice ordförande<br />
Åke Ryberg, Melker Strand, Carl-Johan<br />
Sernestrand.<br />
Personal- och organisationsutskott<br />
Bengt Odlöw, ordförande<br />
Thor Mattisson, vice ordförande<br />
Harry Wiberg, Mona Berglund, Marita Aronson.<br />
Planeringsutskott<br />
Melker Strand, ordförande<br />
Marita Aronson, vice ordförande<br />
Bengt Odlöw, Mabel Hagman, Thor Mattisson.<br />
45
46<br />
1<br />
- —<br />
*k1MUNLEDNING<br />
Förvaltningschefsgruppen<br />
Stående från vänster: Siegfried Huber, lonie Oskarsson, Olle Niste,<br />
Göran Sammeli Gunnar Broberg Rolf Johansson, Nils Andréasson,<br />
Thure Larsson, Ingemar Ekström, Lilian Söder, Hjalmar Lindqvist.<br />
Sittande: Bengt Alvekrans, Jan Rösman, Tore Rimstedt.<br />
Fön’altningschefer<br />
Bengt Alvekrans, socialchef<br />
Nils Andréasson, räddningschef<br />
Gunnar Broberg, stadsingenjör<br />
Ingemar Ekström, skoldirektör<br />
Siegfried Huber, stadsarkitekt<br />
Rolf Johansson, energiverkschef<br />
Thure Larsson, fritidschef<br />
Hjalmar Lindqvist, kulturchef<br />
Olle Niste, gatuchef<br />
lonie Oskarsson, socialchef<br />
Tore Rimstedt, fastighetschef<br />
Jan Rösman, kanslichef<br />
Göran Sammeli, miljö- och hälsoskyddschef<br />
Lilian Söder, personalchef
Kommunstyrelse<br />
Arbetsutskott<br />
Personal- och organsiationsutskott<br />
Planeringsutskott<br />
Fastighetsutskott<br />
KOMMUNLEDNING<br />
Organisationspian<br />
Socialntimnd<br />
Social distriktsnmnd 1<br />
Social distriktsnamnd 2<br />
Stadsarkitektkontor<br />
Stadsingenjorskontor<br />
Ga tu kontor<br />
47