1993_Mölndals kommun_Årsredovisning.pdf
1993_Mölndals kommun_Årsredovisning.pdf
1993_Mölndals kommun_Årsredovisning.pdf
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
—,<br />
::‘<br />
-t :«<br />
- .4 t,<br />
. ..<br />
4<br />
Ifl.1. ‘1<br />
1’_) 1; \ 1<br />
•.‘-<br />
z<br />
E<br />
-:<br />
•: -
KOMMUNENS BETALNINGAR <strong>1993</strong><br />
Härifrån kom<br />
pengarna...<br />
l76OMlcr l75lMkr<br />
och så här fördelades<br />
utbetalningarna<br />
Den ekonomiska utvecklingen är allvarlig men pengarna räcker!<br />
Att mäta en organisations betalningsströmmar är ett alternativt sätt att beskriva ekonomin för en viss period. Även om<br />
<strong>kommun</strong>ens resultaträkning <strong>1993</strong> visar ett stort negativt resultat (-92 Mkr) har betalningsströmmarna ändå klarats utan<br />
nya lån och samtidigt har likviditeten förbättrats med drygt 9 miljoner kronor.<br />
Resultaträkningen innehåller ett antal poster som inte orsakat utbetalning nämligen ökad pensionsskuld, avskrivningar,<br />
ökad semesteriöneskuld och övertidsskuld. Under <strong>1993</strong> fick <strong>kommun</strong>en också in drygt 10 miljoner för mycket i<br />
preliminär skatt som måste batalas tillbaka till staten under 1994. Den stora omläggningen av statsbidragssystemet<br />
innebar också att <strong>kommun</strong>en fick ut drygt 50 miljoner i statsbidrag som avsåg 1992. Någon lilcnande stor inkomstpost<br />
återkommer inte, eftersom hela statsbidraget samtidigt utbetalades för <strong>1993</strong>. Nämnda faktorer har gjort det möjligt att<br />
både självfinansiera nettoinvesteringar på 63 miljoner kronor och att amortera befintliga lån med 38 miljoner kronor.<br />
Resultatet på minus 92 miljoner kronor visar att <strong>kommun</strong>ens möjligheter att på sikt klara sina<br />
betalningsströmmar har försämrats.<br />
1<br />
4
ÅRSREDOVISNING <strong>1993</strong><br />
<strong>Mölndals</strong> <strong>kommun</strong><br />
Omslagsbild<br />
Nu kan man mala mjöl igen i <strong>Mölndals</strong> Kvarnby. Genom restaureringen av den sista<br />
kvarnen i området har en gammal fin tradition väckts till liv. Foto: Tommy Näzell.<br />
Övriga fotografer: Boel Ferm, Nils Olof Sjödén, Ove Drejenstam.
<strong>Mölndals</strong> <strong>kommun</strong>s organisation <strong>1993</strong><br />
[KommunfuIImäktige<br />
;.9; ;:<br />
[Valberedning [Kommunrevisorer j<br />
rKommunstyrelsen<br />
Arbetsutskott<br />
Personal- och organisationsutskott<br />
Fastighetsutskott<br />
•1<br />
Barnomsorgs- och<br />
utbildningsnämnd<br />
Arbetsmarknads- och<br />
invandrarnämnd<br />
J<br />
Stadskontor<br />
1 Personalkontor<br />
-j Fastighetskontor<br />
Barnomsorgs- och<br />
! utbildningsförvaltning<br />
Praktik- och<br />
Invandrarkontor<br />
Nämnden för kultur Förvaltningen för<br />
Socialnämnd<br />
Nämnd för individärenden<br />
Valnämnd<br />
Överförmyndarnämnd<br />
Il’<br />
kultur och fritid
Innehåll<br />
Förutsättningar och utvecklingslinjer. 4<br />
Förvaltningsberättelse<br />
Ekonomisk översikt<br />
Resultaträkning<br />
Finansieringsanalys<br />
Balansräkning<br />
Redovisningsprinciper<br />
Noter<br />
Tiorsöversikt<br />
Koncernredovisning<br />
Personal<br />
Arbetsmarknads- och invandrarnämnd<br />
Barnomsorgs- och utbildningsnämnd<br />
Byggnadsnämnd<br />
Energiverksstyrelse<br />
Gatunämnd<br />
Kommunflullmäktige och Kommunstyrelse<br />
Nämnden för kultur och fritid<br />
Miljö- och hälsoskyddsnämnd<br />
Socialnämnd<br />
Revisionsberättelse<br />
Kommunledning<br />
Kommunstyrelsen<br />
Förvaltningschefsgruppen<br />
Ovrigt<br />
Bolagsengagemang 55<br />
Att läsa bokslut 58<br />
7<br />
10<br />
10<br />
11<br />
12<br />
13<br />
17<br />
18<br />
20<br />
22<br />
24<br />
29<br />
32<br />
34<br />
39<br />
43<br />
47<br />
49<br />
54<br />
56<br />
57
Thor Mattisson,<br />
Förutsättningar och utvecklingslinjer<br />
<strong>kommun</strong>styrelsens ordförande:<br />
När verksamheten för <strong>1993</strong> skall redovisas kan det göras<br />
på flera sätt. Det vanligaste och kanske det för politiker<br />
na viktigaste sättet är det traditionella bokslutet, med<br />
resultat- och balansräkning.<br />
För det stora flertalet invånare i <strong>kommun</strong>en är det många<br />
gånger mer angeläget att redovisa vilken service som<br />
invånarna haft tillgång till och hur man utnyttjat den.<br />
Samtidigt är det ofta av värde att kunna se om styrelser<br />
och förvaltningar har kunnat leva upp till sina mål.<br />
Ett bokslutsresultat på minus 92 Mkr måste kommente<br />
ras. Som framgår av resultaträkningen uppvisas ett<br />
resultat efter skatteintäkter och finansnetto på plus<br />
49,8 Mkr. Ett resultat som helt överensstämmer med<br />
situationen 1990. Det året blev resultatet plus 16,8 Mkr<br />
tack vare i första hand mycket stora extraordinära<br />
intäkter. 1 år blir resultatet minus 92,0 Mkr beroende på<br />
att vi gör en bokföringsmässig uppskrivning av vår<br />
pensionsskuld på 60 Mkr samt att våra avskrivningar<br />
ökat med 26 Mkr sedan 1990. Tyvärr har vi inga stora<br />
extra ordinära intäkter under <strong>1993</strong> som kan balansera<br />
dessa minusposter. Konjunkturen under <strong>1993</strong> har inte<br />
varit sådan att några större markförsäljningar kunnat ske.<br />
Beroende på konjunkturen finns det även andra skill<br />
nader mellan 1990 och <strong>1993</strong>. Socialbidragskostnadema<br />
4<br />
under <strong>1993</strong> uppgick till 40 Mkr jämfört med 1990 då<br />
kostnaden var 11 Mkr. Vidare har det under <strong>1993</strong> satsats<br />
mycket på arbetsmarknadsinsatser som inte skedde 1990.<br />
Under <strong>1993</strong> har ett intensivt arbete utförts fdr att anpassa<br />
organisationema till den nivå som kommer att vara<br />
nödvändig under de kommande åren. Detta har självfallet<br />
ej kunnat ge resultat ännu men kommer förhoppningsvis<br />
att visa sig under 1994 och 1995.<br />
Det finns därför anledning att tro att vid den konjunkt<br />
uppgång vi nu kan spåra kommer ett antal faktorer att<br />
positivt påverka den ekonomiska utvecklingen i Mölndal.<br />
Även om <strong>1993</strong> ur många synpunkter varit ett år med<br />
stora problem kan vi i Mölndal glädja oss åt en tydlig<br />
expansion bland våra företag, ett bostadsbyggande som<br />
följer planeringen och som har väl anpassats till efter<br />
frågan.<br />
Även om det under året har genomförts betydande<br />
kostnadsminskningar inom flera områden är helhets<br />
intrycket av den <strong>kommun</strong>ala servicen god. Det måste<br />
vara målsättningen för <strong>kommun</strong>ledningen även i fortsätt<br />
ningen att tillhandahålla den service som efterfrågas till<br />
en rimlig kostnad.
Bengt Odlöw,<br />
<strong>kommun</strong>styrelsens vice ordförande:<br />
Så är det åter dags för <strong>kommun</strong>fullmäktige att ta ställ<br />
ning till ett årsbokslut. <strong>1993</strong> års verksamhet skall<br />
summeras, värderas och läggas till handlingarna. En<br />
<strong>kommun</strong>s årsredovisning skiljer sig på många sätt från<br />
ett affärsdrivande företag. 1 företaget är det lätt att se om<br />
verksamheten går åt rätt håll. Om resultaträkningen visar<br />
på vinst, och om balansräkningen visar att det egna<br />
kapitalet ökar kan alla vara lugna. Åtminstone för<br />
stunden. För en <strong>kommun</strong> är det mer komplicerat. Våra<br />
viktiga nyckeltal är inte vinst eller avkastning på investe<br />
rat kapital. Vi jämför resultatet mot budget. Ett överskott<br />
innebär inte att <strong>kommun</strong>en har gått med vinst, utan bara<br />
att verksamheten inte kostat så mycket som vi räkande<br />
med när vi gjorde budget. Eller kanske att våra intäkter<br />
blivit större än vi kunnat förutse.<br />
<strong>1993</strong> års resultat för <strong>Mölndals</strong> <strong>kommun</strong> ger anledning<br />
till blandade reaktioner. Jämfört med budget har våra<br />
nämnder gjort ett bra jobb. Ett överskott på 49,8 Mkr<br />
efter finansnetto är mycket bra med tanke på förut<br />
sättningarna. När vi ser på årets resultat blir bilden en<br />
annan. Ett underskott på 92,0 Mkr borde ge anledning<br />
till oro. Boven i detta drama är en kraftig ökning av<br />
pensionsskulden. Långt mer än vi tog in i budget. Så har<br />
det blivit för de flesta <strong>kommun</strong>er och landsting. Nu är<br />
det mer ett redovisningsproblem än ett ekonomiskt<br />
problem. Om vi skall ta in en ökning av pensionsskulden<br />
i balansräkningen måste vi, enligt god redovisningssed,<br />
redovisa den i resultaträkningen. Nu innebär inte ök<br />
ningen av pensionsskulden att vi skall betala ut 60,0 Mkr<br />
ytterligare. Våra pensionsutbetalningar är ca 9,0 Mkr per<br />
år. Det finns grundad anledning att ifrågasätta om<br />
pensionsskulden skall tas in i redovisningen på det sätt<br />
som nu sker. Genom att årets resultat ligger till grund<br />
5<br />
för kommande budgetar kan vi som politiker få en helt<br />
felaktig bild av de faktiska förutsättningarna. Även om<br />
årets resultat med pensionsskulden borträknad inte ser<br />
bra ut, är det inte så dåligt som man far intryck av. Det<br />
finns anledning att återkomma i denna fråga. En slutsats<br />
som vi kan dra efter att ha studerat resultat och balansräkning<br />
är att det har gått både bra och dåligt för<br />
<strong>Mölndals</strong> <strong>kommun</strong>.<br />
Våra uppdragsgivare, <strong>kommun</strong>invånarna, kommer<br />
förmodligen till en annan slutsats. De ser färre lärare i<br />
skolorna, fler barn på dagisavdelningarna, minskad<br />
service till våra gamla, lägre bidrag till föreningarna<br />
m m. Deras uppfattning om den <strong>kommun</strong>ala servicen<br />
<strong>1993</strong> blir nog att den har försämrats ytterligare. Vi<br />
politiker far många telefonsamtal från förargade invånare<br />
som har synpunlcter på vår verksamhet. Det är mycket<br />
sällan som man klagar på vår personal, tvärt om. Där<br />
emot är det vanligt att man vill att vi skall förbättra den<br />
<strong>kommun</strong>ala servicen på ett flertal områden. Det är inte<br />
heller ovanligt att man framför att en skattehöjning är<br />
acceptabel för att klara detta.<br />
Framtiden, så som den beskrivs i denna handling,<br />
innehåller många osäkerhetsmoment. Vad kommer att<br />
hända med statsbidrags- och skatteutjämningssystemet?<br />
Detta kommer att ha särskilt stor betydelse för storstads<br />
områdena som idag far illa. Vad blir konsekvenserna av<br />
ny lagstifning som t ex LSS, Barnomsorgslagen, ändrat<br />
ansvar för psykiatrin?<br />
Det är viktigt för oss att staten lever upp till den så<br />
kallade finansieringsprincipen och svarar för de kost<br />
nader man åsamkar <strong>kommun</strong>erna genom ny lagstifning.<br />
Den stora osäkerheten ligger dock i hur arbetsmarknaden<br />
kommer att utveckla sig i framtiden. Fortsatt hög<br />
arbetslöshet och därmed höga kostnader och låga intäkter<br />
för <strong>kommun</strong>en kommer att leda till stora svårigheter.<br />
Tyvärr tycks enigheten om vad som behöver göras vara<br />
liten centralt.
Jan Rösman, <strong>kommun</strong>direktör:<br />
Våra medborgare ställer höga krav på offentlig service.<br />
Emellertid tycks informationen om <strong>kommun</strong>ens ekonomi<br />
ha svårt att nå fram och bli accepterad. Detta leder till<br />
att medvetandet hos många saknas om vilken verksamhet<br />
som är möjlig att genomföra.<br />
Nödvändiga neddragningar, som oundgängligen drabbar<br />
barn och åldringar eftersom de är de stora avnämarna av<br />
offentlig service, blir mycket svåra att genomföra med<br />
samtidigt fortsatt företroende från allmänheten. Poli<br />
tikernas ansvar tyngs av detta och behovet av bred<br />
enighet ökar.<br />
Ändrade villkor<br />
De ekonomiska förutsättningarna för <strong>kommun</strong>en har<br />
avsevärt försvårats genom det nya skatteutjämnings<br />
systemet (också i jämförelse med flera grann<strong>kommun</strong>er),<br />
vilket irmeburit en intäktsminskning i år motsvarande<br />
mer än två skattekronor.<br />
En ökad arbetslöshet och ökade sociala bidrag medför<br />
minskade intäkter och ökade kostnader motsvarande en<br />
halv skattekrona och är exempel på hur lågkonjunkturen<br />
påverkat <strong>kommun</strong>en.<br />
Under <strong>1993</strong> har <strong>Mölndals</strong> <strong>kommun</strong> väsentligt effektivise<br />
rat sin förvaltning, ytterligare hyvlat på kvaliteten inom<br />
den tekniska sektorn och inom vissa delar av skola,<br />
barnomsorg och fritid samt höjt flera avgifter, men inte<br />
tillräckligt för att uppnå ett tillfredställande ekonomiskt<br />
resultat. Ett sådant var heller inte budgeterat.<br />
6<br />
Konkurrensutsättning<br />
1 enlighet med regeringens intensioner fiir att uppnå en<br />
ökad effektivitet har vissa uppgifter lagts ut på entre<br />
prenad. Utöver de tjänster som länge upphandlats såsom<br />
gatu- och byggnadsunderhåll, tekniska konsulter och<br />
datatjänster har drift av idrottsanläggningar lagts ut på<br />
föreningar och exempelvis matservering på vissa service-<br />
hus samt någon barnstugedrift upphandlats i konkurrens.<br />
Också revisorer har för första gången upphandlats 1<br />
konkurrens. Emellertid drivs <strong>kommun</strong>en i allt väsentligt<br />
med egen personal och den verksamhet som upphandlats<br />
i konkurrens utgör drygt fem procent av <strong>kommun</strong>ens<br />
totala driftkostnad.<br />
Rating<br />
Rating är ett sätt att värdera en <strong>kommun</strong>s ekonomi som<br />
blir allt vanligare och som kan komplettera bilden av<br />
den. Bedömningen koncentreras till kassaflödet, de<br />
tillgångar som ej behövs för <strong>kommun</strong>ens verksamhet<br />
samt räntebärande skulder. Den värdefullaste tillgången<br />
är beskattningsrätten och <strong>kommun</strong>er med låg skatt får<br />
därför lätt en hög rating. Pensionsskulden, som så hårt<br />
drabbat årets resultat (enligt rekommendationer från<br />
referensgruppen i redovisningsfrågor) tas ej hänsyn till.<br />
Att svenska <strong>kommun</strong>er är kreditvärdiga visar det för<br />
hållandet att alla hittills ratade har högre betyg än de<br />
svenska bankerna. Också Mölndal torde kunna få en god<br />
rating.<br />
Glädjeämne<br />
Ett glädjeämne i Mölndal är vårt näingslivs satsningar<br />
i lågkonjunturen. Ericsson, Atra Hässle och Sveriges<br />
Riksbank har investerat i nybyggnation under året och<br />
Mölnlycke AB har beslutat att samla sina verksamheter<br />
till Eklanda. Indikationerna är många på att konjunkturen<br />
för <strong>kommun</strong>ens mångfasetterade näringsliv nu i början<br />
av 1994 pekar åt rätt håll.
SamhällSekonomi<br />
Mot slutet av 1992 rådde en extrem oro på de fmansiella<br />
marknaderna. Sverige tvingades släppa den fasta växelkursen<br />
och den svenska kronan fick flyta fritt mot andra<br />
valutor. Detta resulterade i en stor sänkning av kronvärdet,<br />
som värst på ca 25 procent. Denna faktiska<br />
devalvering ledde till ett hopp i inflationen kring årsskif<br />
tet 1992/93. Härefter har emellertid prisstabiliteten varit<br />
mycket god under <strong>1993</strong> och inflationstakten kring<br />
årsskiftet <strong>1993</strong>/94 var rekordlåg, endast ca 2 procent.<br />
Konkurrensläget för svensk exportinriktad verksamhet<br />
kom genom depricieringen av den svenska kronan att<br />
snabbt förbättras vilket redan <strong>1993</strong> visat sig i ökande<br />
marknadsandelar och höjd vinstmarginal för dessa bolag.<br />
.limfört med ränteläget i övriga västeuropa har den<br />
svenska räntan varit hög under <strong>1993</strong> men tendensen har<br />
varit i klart sjunkande. Allt eftersom räntan sjunkit har<br />
konjunkturen förbättrats. Bruttonationaiprodukten (BNP)<br />
som sjunkit 3 år i rad visar mot slutet av <strong>1993</strong> klara<br />
tu lväxttendenser. Industrin som under flera år haft svag<br />
lönsamhet aviserar nu ökande vinster. Detta främst till<br />
följd av att marknadsandelar kunnat vinnas på exportmarknaderna<br />
genom den förbättring av konkurrensläget<br />
som den flytande kronkursen har åstadkommit. Mot<br />
slutet av <strong>1993</strong> ser det betydligt ljusare ut för Sverige ur<br />
samhällsekonomisk synpunkt än ett år tidigare.<br />
Nu oroar egentligen “bara” statens ofantliga budgetunderskott<br />
samt den kvarstående höga arbetslösheten.<br />
Någon snabb lösning på arbetslöshetsproblemet vågar<br />
ingen utlova.<br />
<strong>Mölndals</strong> <strong>kommun</strong><br />
År <strong>1993</strong> blev året då <strong>kommun</strong>ens ekonomi väsentligt<br />
försimrades. Förändringen av den <strong>kommun</strong>ala skatte<br />
utjämningen som staten beslöt om med start år <strong>1993</strong><br />
blev mycket negativ för Mölndal. Effekten för Mölndal<br />
beräknades till ca 150 MJcr j minskade intäkter <strong>1993</strong><br />
jämfört med om 1992 års regler skulle fortsatt gälla.<br />
Trots rekordstora besparingsuppdrag till nämnderna<br />
slutade den av <strong>kommun</strong>en antagna budgeten på ett<br />
beräknat resultatminus på 78 Mkr. Nämnderna klarade<br />
sina besparingsuppdraa med god marginal men trots<br />
detta kunde ändå <strong>kommun</strong>en totalt inte nå upp ens till<br />
det mycket negativa resultat som budgeterats, utan det<br />
redovisade resultatet för <strong>1993</strong> är nu minus 92 Mlcr.<br />
Orsaken till den negativa avvikelsen är att den av<br />
Kommunernas Pensionsanstalt (KPA) framräknade pen<br />
Sionsskuldökningen blev oväntat stor.<br />
Ekonomisk översikt<br />
7<br />
Betalningsberedskapen förbättrad<br />
Vid årets slut hade <strong>kommun</strong>en en likviditet på 44 Mkr.<br />
Jämfört med 1992 var detta en förbättring med ca<br />
9 Mkr. Likviditetsförbättringen kommer dessbättre inte<br />
genom upplåning utan genom genererat betalningsöver<br />
skott i verksamheten. Åren 1989-1991 har likviditeten<br />
varit mycket låg och det är därför tillfredställande att en<br />
viss återhämtning skett både 1992 och <strong>1993</strong>. Den lägre<br />
likviditetsnivån under åren efter 1988 har varit en plane<br />
rad minskning. 1 mitten på 80-talet hade <strong>kommun</strong>en<br />
stadigt en likviditet på ca 150 Mkr men detta bedömdes<br />
som onödigt mycket varför en planerad neddragning<br />
skedde åren 1989-1991. Skulle möjligheterna till snabb<br />
upplåning försämras genom störningar på finansmark<br />
naden är även en likviditetsnivå på 44 Mkr i lägsta laget<br />
med hänsyn till de ganska stora likviditetssvängningar<br />
som sker under året. Här bör emellertid uppmärksammas<br />
att likviditeten under året i regel varit betydligt högre än<br />
44 Mkr. Årsskiftet är ett av de tillfhllen under året då<br />
likviditeten ligger lågt. En likviditet på 44 Mlcr räcker<br />
endast till drygt en veckas betalningar.<br />
Rörelsekapital och kapitalbindning minskar<br />
Rörelsekapitalet har minskat med 47 Mkr sedan 1992.<br />
Detta är i första hand ett resultat av att statsbidrags<br />
fordringarna minskat starkt (ca 50 Mkr) beroende på nytt<br />
system för skatteutjämning och utbetalning av stats<br />
bidrag. Samtidigt ligger de kortfristiga skulderna kvar på<br />
ungefär samma nivå som 1992. Detta gör sammantaget<br />
att kapitalbindningen minskat med ca 56 Mkr. En del av<br />
det till synes frigjorda kapitalet är emellertid bokförings<br />
mässig avskrivning av fordringar pga bristande betal<br />
ningsförmåga hos privatpersoner och konkurser i företag.<br />
Sådana avskrivningar har belastat årets resultat med<br />
drygt 2 Mkr. Att fordringarna har minskat är också en<br />
följd av starkare satsning på betalningsbevakning med<br />
snabbare påminnelse och kravbrev. Genom att det<br />
numera kostar både ränta och avgifter att inte sköta sina<br />
<strong>kommun</strong>ala räkningar hoppas vi att <strong>kommun</strong>ens kunder<br />
i fortsättningen skall bli bättre betalare. En klar för<br />
bättring har också kunnat avläsas under <strong>1993</strong>.<br />
Rörelsekapital, Likviditet, kapitalbindning<br />
250<br />
200<br />
150<br />
100<br />
——<br />
50<br />
—<br />
0 1<br />
-50<br />
r 00 c..<br />
00 00 00<br />
, ‘- , — ,_, —<br />
Rör — — Likvi — — — — Kap<br />
kap ditet<br />
bind
Soliditet<br />
Redovisad<br />
soliditet, %<br />
Rensat för nya<br />
redovisn principer 66<br />
1989 1990 1991 1992 <strong>1993</strong><br />
reserv) har gjorts efter revisionspåpekande och efter<br />
revisorernas anvisningar för hur värderingen borde ske.<br />
Varken verksamhet eller finansiering ger plusresultat<br />
80 63 54 50 48 Resultatet byggs dels av relationen mellan verksamhetens<br />
63 54 50 48<br />
Som framgår av tabellen har <strong>kommun</strong>ens soliditet de<br />
senaste fern åren sjunkit med 18 procentenheter. Detta är<br />
en jämförelse där effekterna av ändrade redovisnings<br />
principer för pensionskuld och semesterlöneskuld rensats<br />
bort. Nivån på <strong>kommun</strong>ens soliditet orsakar oss förmod<br />
ligen fortfarande viss avund från de flesta andra kom<br />
muner men den utveckling som vi haft de senaste åren<br />
måste brytas om vi även i fortsättningen vill göra<br />
anspråk på att vara en <strong>kommun</strong> med god ekonomi.<br />
Varför har då soliditeten sjunkit?<br />
Resultat och tillgångar sjunker<br />
Soliditeten är beroende av två faktorer. Det ena är hur<br />
det egna kapitalet utvecklas dvs resultatets utveckling.<br />
Den andra faktorn är hur tillgångarna utvecklas och<br />
förändras. Bägge dessa faktorer bidrar till soliditets<br />
förändringen.<br />
Resultat<br />
utveckling, %<br />
Förändring av<br />
tillgångarnas<br />
värde i %<br />
1989 1990 1991 1992 <strong>1993</strong><br />
0,9 -0,5 -1,5 -0,7 -12,7<br />
3,7 6,9 6,6 2,6 -1,5<br />
Resultatutvecklingen är mätt genom attjämföra resultatet<br />
före extraordinära poster med det egna kapitalet. Resul<br />
tatet innehåller givetvis också årets ökning av pensions<br />
skulden.<br />
Balansräkningens tillgångssida har vuxit fram t o m<br />
1992. Något år med nästan 7 procent. Det senaste året<br />
har däremot tillgångarna sjunkit med 1,5 procent. De<br />
senaste f’ra årens rörelseresultat har givit negativt bidrag<br />
till soliditeten. Särskilt <strong>1993</strong> ger rörelseresultatet en<br />
stark försämring av soliditeten. Utvecklingen av dessa<br />
två faktorer samverkar således till att <strong>kommun</strong>ens<br />
soliditet har sjunkit rejält under de senaste fem åren.<br />
Under periodens första hälft har soliditetsminskningen<br />
kunnat begränsas genom relativt stora realisationsvinster<br />
(extraordinära intäkter) i samband med försäljning av<br />
mark. Soliditetsförändringen <strong>1993</strong> skulle varit än mer<br />
negativ om inte fastighetsvärdena skrivits upp med ca<br />
50 Mkr. Uppskrivningen av fastighetsvärdena (mark<br />
8<br />
intäkter och kostnader dels av hur verksamheten finam<br />
ierats. Följande tabell visar resultatets beståndsdelar:<br />
Resultat-<br />
utveckling i %<br />
Verksamhetens<br />
bidrag i %<br />
Finansieringens<br />
bidrag i %<br />
1989 1990 1991 1992 <strong>1993</strong><br />
Under hela jämförelseperioden tär finansieringen på<br />
resulatet genom att nettoräntan är negativ. De senaste tre<br />
åren på nivån drygt tre procent. När nu också verksam<br />
hetens bidrag blir rejält negativt tilispetsas den ekono<br />
miska situationen. För att undvika nyupplå.ning och<br />
därmed ytterligare försämra räntenettot har investerings<br />
volymen pressats ned till den lägsta på många år.<br />
Medel från verksamheten, nettoinvesteringar<br />
200<br />
150<br />
100<br />
50<br />
0<br />
1 Medel från<br />
verksamheten<br />
0,9 -0,5 -1,5 -0,7 -12,7<br />
1,8 1,1 1,6 2,8 -9,5<br />
-0,9 -1,6 -3,1 -3,5 -3,2<br />
I( - Q , c<br />
00 00 00 Q<br />
.- , ,- , —<br />
LI Nettoinvestering<br />
För att nå en på sikt sundare ekonomi måste åter verk<br />
samheten lämna ett positivt bidrag till resultatet.<br />
Intäkter och kostnader svårare att jämföra<br />
Verksamhetens intäkter har under femårsperiOden ökat<br />
med 9 procent medan kostnaderna ökat med 52 procent.<br />
Här bör uppmärksammas att år 1992 har en mycket stor.<br />
verksamhetsvolym (Ädel och omsorg) övertagits från<br />
landstinget. Nettokostnadema har ökat med 104 procent.<br />
Detta skalljämföras med katteintäktsökflingefl som varit<br />
92 procent. Relationen mellan verksamhetens nettokOst<br />
nader och skatteintäkter illustreras av följande diagram.
NettokOStnaderlas andel av skatteintäkterna<br />
1989 88%<br />
1990 90%<br />
1991<br />
89%<br />
1992 89%<br />
<strong>1993</strong> 1<br />
80 85 90 95 100<br />
Procent<br />
1-lär framgår att även år 1990 var relationen mellan<br />
verksamhetens nettokostnader och skatteintäkter mycket<br />
ofördelaktig. Härefter skedde en viss återhämtning åren<br />
1991 och 1992. År <strong>1993</strong> försämrades läget igen och<br />
nästan 100 % av skatteintäkterna förbrukas direkt till<br />
verksamhetens nettokostnader. Detta är otillfredställande.<br />
Relationen måste snabbt fZ5rbättras antingen genom<br />
intäktsförstärkning (skattehöjning) eller genom större<br />
besparingar än som redan skett eller, vilket kanske är<br />
mest sannolikt, genom en kombination av både skatte<br />
höjning och ytterligare besparingar.<br />
År <strong>1993</strong> har statens stöd till <strong>kommun</strong>erna ändrats på så<br />
sätt att tidigare specialdestinerade bidrag till viss kontrol<br />
lerad verksamhet upphört och ersatts med ett generellt<br />
bidrag som redovisas tillsammans med skatteintäktema.<br />
Jämförbarheten bakåt försvåras genom detta, både vad<br />
avser intäkter, nettokostnader, skatteintäkter samt<br />
relationen nettokostnademas andel av skatteintäkterna.<br />
Lånen minskar<br />
Budgetens finansieringsanalys angav att <strong>kommun</strong>en <strong>1993</strong><br />
skulle låna 13 Mkr. Genom den minskade kapitalbind<br />
ningen, begränsade investeringar och nämndemas<br />
verksanihetsöverskott barden planerade upplåningen inte<br />
till någon del behövts genomföras. Tvärt om har lånen<br />
kunnat amorteras med 38 Mkr. Likviditeten har ändå<br />
ökat med 9 Mkr. Vid årets slut hade <strong>kommun</strong>en lång<br />
fristiga reverslån på 183 Mkr vilket motsvarar en<br />
upplåning på 3 450 kr per invånare. Då bör uppmärk<br />
sammas att anläggningslån till exempelvis energiverkets<br />
investeringar ingår i lånebeloppet.<br />
Borgen, ett omfattande åtagande<br />
Kommunens omfattande borgensåtagande särskilt<br />
gentemot <strong>kommun</strong>ens egna bostadsföretag har växt<br />
ytterligare år <strong>1993</strong> och ligger nu på drygt 1,7 miljarder<br />
kronor.<br />
9<br />
Genom de stora strukturförändringar som sker inom<br />
bostadssektorn blir <strong>kommun</strong>ens ekonomiska risk väsent<br />
ligt större än vad man tidigare haft anledning att beakta.<br />
Kommunledningen har intagit en allt mer restriktiv<br />
hållning till nya framställningar om borgen. En policy<br />
för <strong>kommun</strong>ens borgensåtagande har diskuterats.<br />
Sammanfattning<br />
Ekonomimodellen med resultaträkning, finansieringsana<br />
lys och balansräkning är koncentrerad kring ett antal<br />
viktiga begrepp som avhandlats i ovanstående analys.<br />
Begreppen kan sammanfattas i följande tabell<br />
1989 1990 1991 1992 <strong>1993</strong><br />
Likviditetsdagar 10 5 3 6 7<br />
Soliditet i % 66 63 54 50 48<br />
Resultatutveckling<br />
i % 0,9 -0,5 -1,5 -0,7 -12,7<br />
Förändring av<br />
tillgångars värde<br />
i % 3,7 6,9 6,6 2,6 -1,5<br />
Nettokostnader!<br />
skatteintäkter i % 88<br />
Sammanställningen visar tydligt att omfattande åtgärder<br />
behöver vidtagas för att bryta den trend som för när<br />
varande försämrar <strong>Mölndals</strong> ekonomi.<br />
Framåtb!ick<br />
90 89 89 99<br />
För 1994 har <strong>kommun</strong>en en budget som anger ett<br />
negativt resultat på minus 98 Mkr. Skälet till att bud<br />
geten visar ett så dåligt resultat är bl a att en planerad<br />
skattehöjning bedömdes som oförmånlig för <strong>Mölndals</strong><br />
invånare med hänsyn till konstruktionen av en extra<br />
avgift som staten skulle tagit om skatten höjdes samt att<br />
den skatteutjämingsreform som nu succesivt genomförs<br />
är mycket negativ för Mölndal. År 1994 blir således inte<br />
heller något bra år för <strong>kommun</strong>en.<br />
Statens fortsatta problem med sina finanser lär också<br />
påverka <strong>kommun</strong>erna därför kan också 1995 förväntas<br />
bli ännu ett svårt år för <strong>kommun</strong>erna.
Belopp i Mkr 1989 1990 1991 1992 <strong>1993</strong><br />
Niimndernas intäkter, not 1 571,9 678,8 817,7 860,2 620,9<br />
Nämndernas kostnader, not 2 -1 062,9 -1 230,7 -1 381,3 -1 629,6 -1 620,5<br />
VERKSAMHETENS NETTOKOSTNADER -491,0 -551,9 -563,6 -769,4 -999,6’<br />
Skatteintäkter och generella statsbidrag, not 3 559,6 615,8 660,4 891,7 1 072,4<br />
Finansiella intäkter, not 4 12,8 9,9 6,3 8,6 6,1<br />
Finansiella kostnader, not 5 -22,3 -24,3 -31,0 -37,2 -29,1<br />
RESULTAT EFTER SKATTEINTÄKTER<br />
OCH FINANSNETTO<br />
(medel från verksamheten) 59,1 49,5 72,1 93,7 49,8<br />
Avskrivningar, jmfr not 16 -49,3 -54,0 -60,5 -75,4 -80,8’<br />
Årets förändring pensionsskuld - - -23,9 -24,2 -60,6<br />
Extraordinära intäkter, not 6 37,4 45,9 14,4 4,5 1,0<br />
Extraordinära kostnader, not 7 -27,2 -24,6 -2,0 -14,6 -1,4<br />
ÅRETS RESULTAT<br />
(Förändring av eget kapital) 20,0 16,8 0,1 -16,0 -92,0<br />
Finansieringsanalys<br />
Belopp i Mkr 1989 1990 1991 1992 <strong>1993</strong><br />
Tillförda medel<br />
Medel från verksamheten 59,1 49,5 72,1 93,7 49,8<br />
Kapitalbindning, not 8 21,8 4,3 -32,9 45,5 56,7<br />
Summa internt tillförda medel 80,9 53,8 39,2 139,2 106,5<br />
Minskning av långfristiga fordringar 0,5 0,4 6,8 -- --<br />
Nya lån 0,2 63,3 75,0 -- --<br />
Försäljning av anläggningstillgångar, not 8 30,6 43,7 27,7 1,4 4,9<br />
Övrigt 12,8 0,8 2,9 4,5 1,0<br />
Summa externt tillförda medel 44,1 108,2 112,4 5,9 5,9<br />
SUMMA TILLFÖRDA MEDEL 125,0 162,0 151,6 145,1 112,4<br />
Använda medel<br />
Kommun<br />
Resultaträkning<br />
Nettoinvesteringar, not 23 161,5 133,9 119,9 98,7 62,9<br />
Minskning av långfristiga skulder 8,4 9,7 37,3 7,1 38,0<br />
Ökning av långfristiga fordringar 0,1 0,8<br />
Övrigt 27,2 29,6 2,1 14,4 1,4<br />
SUMMA ANVÄNDA MEDEL 197,1 173,2 159,3 120,3 103,1<br />
FÖRÄNDRING AV LIKVIDA MEDEL -72,1 -11,2 -7,7 24,8 9,3<br />
Se anmärkning under redovisningsprinciper sid 12
Kommun<br />
Balansräkning<br />
Belopp i Mkr 1989 1990 1991 1992 <strong>1993</strong><br />
TILLGÅNGAR<br />
msättningstiIlgångar<br />
Likvida medel, not 9<br />
Kortfristig utlåning<br />
Kundfordring&, not 10<br />
Statsbidrags- och landstingsfordringar, not 11<br />
Övriga fordringar, not 12<br />
Lager och ftrråd, not 13<br />
Summa omsättningstillgångar<br />
Anlaggningstillgångar<br />
Aktier och andelar, not 14<br />
Långfristig utlåning, not 15<br />
Inventarier, not 16<br />
Fastigheter och anläggningar, not 16<br />
Summa anläggningstillgångar<br />
SUMMA TILLGÅNGAR<br />
SKULDER OCH EGET KAPITAL<br />
Kortfristiga skulder<br />
Personalskatter<br />
Leverantörsskulder, not 17<br />
Semesterlöneskuld<br />
Övriga kortfristiga skulder, not 18<br />
Summa kortfristiga skulder<br />
Långfristiga skulder<br />
Reverslån<br />
Pensionsskuld, not 19<br />
Övriga långfristiga skulder<br />
Summa långfristiga skulder<br />
Eget kapital, not 20<br />
Anläggningskapital<br />
Rörelsekapital<br />
Summa eget kapital<br />
SUMMA EGET KAPITAL<br />
OCH SKULDER<br />
Stlrskildaansttillnjngsavtal not 21<br />
Ställda panter och ansvarsfbrbindelser, not 22<br />
Beviljad ej utnyttjad checkräkningskredit, 80 Mkr<br />
28,9 17,7 10,0 34,8 44,1<br />
3,0 - - - -<br />
68,9 74,0 118,3 102,4 93,7<br />
54,8 82,7 76,2 80,6 28,7<br />
34,8 23,5 39,3 38,2 38,7<br />
11,4 8,3 10,2 5,5 2,6<br />
201,8 206,2 254,0 261,5 207,8<br />
16,4 13,5 16,5 18,5 20,0<br />
2,3 7,4 2,0 2,1 2,9<br />
66,3 81,3 88,7 92,9 75,3<br />
1 023,4 1 092,1 1 131,5 1 155,9 1 202,6<br />
1 108,4 1 194,3 1 238,7 1 269,4 1 300,8<br />
1 310,2 1 400,5 1 492,7 1 530,9 1 508,6<br />
11,2 14,3 12,0 14,2 14,3<br />
52,4 20,9 58,9 74,7 67,0<br />
25,4 30,8 33,6 35,9 38,9<br />
30,2 73,1 57,2 65,1 63,4<br />
119,2 139,1 161,7 189,9 183,6<br />
137,3 190,9 228,5 221,4 183,0<br />
- 195,0 292,3 359,5 420,1<br />
-<br />
- 2,9 2,9 3,3<br />
137,3 385,9 523,7 583,8 606,4<br />
971,0 808,4 715,0 685,6 694,4<br />
82,7 67,1 92,3 71,6 24,2<br />
1 053,7 875,5 807,3 757,2 718,6<br />
1 310,2 1 400,5 1 492,7 1 530,9 1 508,6<br />
11
Tilämpningar<br />
Under 1991 antog <strong>kommun</strong>en ett nytt redovisnings<br />
reglemente som gäller som riktmärke för årsredovis<br />
ningen.<br />
Redovisningsreglementet har upprättats med utgångs<br />
punkt från en av <strong>kommun</strong>- och landstingsförbunden<br />
framtagen rekommendation. Det knyter till stora delar an<br />
till bokföringslagens regler för den privata sektorn och<br />
till den statliga bokföringsförordningen. Nedan framgår<br />
vissa viktiga principer som beaktats i bokslut och<br />
redovisning.<br />
Leverantörsfakturor har bokförts t o m den 11januari<br />
1994. Därefter har de hänförts till redovisningsåret om<br />
de uppgått till väsentliga belopp.<br />
Löner, semesterersättningar och övriga löneförmåner har<br />
redovisats enligt kontantmetoden.<br />
Semesterlöneskutden, de anställdas fordran på kom<br />
munen i form av sparade semesterdagar, har redovisats<br />
som en kortfristig skuld. Årets förändring av skulden<br />
redovisas bland verksamhetens nettokostnader.<br />
Utställda fakturor efter årsskiftet, men hänförliga till<br />
redvisningsåret har i enlighet med väsentlighetsprincipen<br />
fordringsförts och tillgodogjorts årets redovisning.<br />
Stats- och landstingsbidrag hänförliga till redovis<br />
ningsåret har periodiserats.<br />
Anläggningstillgångar tas i balansräkningen upp till<br />
anskaffningsvärdet efter avdrag för investeringsbidrag<br />
och avskrivningar, gjorda t o m redovisningsåret.<br />
Avskrivningar beräknas på anskaffriingsvärde minskat<br />
med investeringsbidrag. Linjär avskrivning tillämpas och<br />
sker i huvudsak enligt den beräknade ekonomiska<br />
livslängd som anges i <strong>kommun</strong>förbundets rekommenda<br />
tioner.<br />
Kostnadsräntor hänförda till redovisningsåret har<br />
skuldförts och belastar 1992 års redovisning (upplupna<br />
räntor).<br />
Kommun<br />
Redovisningsprinciper<br />
12<br />
Pensionsskulden redovisas som en långfristig skuld<br />
balansräkningen. Den årliga förändringen har bokf<br />
efter resultatsteg två i resultaträkningen.<br />
5<br />
Pensionsskulden för lärare ingår men motsvaras av ett<br />
statligt åtagande om finansiell ersättning för kommijner<br />
nas pensionskostnader fr o m 1995. Utfästelsen kommer<br />
att infrias genom bidrag av generell natur och kan därfbr<br />
inte beloppsmässigt identifieras. Pensionsutbetaln ingar<br />
för lärare fram till 1995 ingår ej i skulden då staten står<br />
för dessa.<br />
Ändrade redovisningsprinciper<br />
Pensionsskulden redovisas fr o m 1990 i balansriikn inge.<br />
Väsentliga nyckeltal för 1989 har justerats med hänsyn<br />
till detta.<br />
Semesterlöneskulden redovisas fr o m 1989 i balansräkningen<br />
och den årliga ökningen fr o m 1990 bland<br />
verksamhetens kostnader.<br />
Kommunerna har fr o m 1991 rätt att lyfta moms.<br />
Bruttokostnaderna t o m 1990 är därför inte jämförbara<br />
med de tre senaste åren.<br />
Redovisningsmässig avskrivning av osäkra fordringar har<br />
fr o m 1992 skett i enlighet med redovisningsreglemen<br />
tet. Detta innebar en väsentlig uppsnabbning och därmed<br />
en extra belastning år 1992.<br />
Avskrivningar har tidigarelagts och sker innevarande år<br />
from <strong>1993</strong> års investeringar. Den nya principen innebär<br />
att avskrivningama för investeringarna 1992 startar med<br />
ett års eftersläpning. Investeringar t o m 1991 behandlas<br />
enligt gällande avskrivningsplan med två års eftersläp<br />
ning. Enligt referensgruppen i redovisningsfrågot<br />
behöver ingen justering göras i resultaträkningen för de<br />
ökade kostnader som detta innebär under en övergåflgS<br />
period. Från och med <strong>1993</strong> har de tidigare specialdestfr<br />
nerade statsbidragen försvunnit och ersatts av ett så<br />
kallat utjämningsbidrag. Då huvuddelen av <strong>kommun</strong>ens<br />
statsbidragsintäkter nu är generella redovisas större delen<br />
nu på samma resultatnivå som skatteintäkter och inte<br />
längre i verksamhetens nettokostnader.
NTTVeiksamhetenS intäkter<br />
Mkr<br />
riftredoVi5ning<br />
.7. Interna poster<br />
Verksamhetens intäkter<br />
Driftredovisning<br />
+ Ökad semesterlöneskuld<br />
.7. Kapitalkostnader<br />
.7. Övriga interna poster<br />
.1. Skillnad faktisk och kalk<br />
personalförsäkringsavg<br />
och pension<br />
Verksamhetens kostnader 1 629,6 1 620,5<br />
1-lär redovisas <strong>kommun</strong>ens driftkostnader samt faktiska<br />
kostnader för pensioner och personalförsäkringar. Kapitalkostnaderna,<br />
som är en internkostnad mellan <strong>kommun</strong>ens<br />
finansförvaltning och verksamheterna, i form av avskriv<br />
ningar och intern ränta exkluderas. Kommunintema<br />
mellanhavanden exkluderas, se kommentar i not 1. Arbets<br />
givaravgiften sänktes med 4,3% <strong>1993</strong>. För att denna<br />
sänkning skulle bli finansiellt neutral mellan staten och<br />
<strong>kommun</strong>erna infördes motsvarande avgift till staten.<br />
Beslutet kom i ett så sent skede att nämndernas <strong>kommun</strong>bidrag<br />
inte kunde reduceras. Under året har det istället<br />
tagits ut ett extra PO-påslag.<br />
NfiSkatteintäkter och generella statsbidrag<br />
Mkr 1992 <strong>1993</strong><br />
Kommunalskatt<br />
+ Sjömansskatt<br />
+ Hundskatt<br />
+ Avräluiingslikvid för 1991<br />
.1’. Delavräkning <strong>1993</strong><br />
1992 <strong>1993</strong><br />
1123,5<br />
263,3<br />
Summa skatteintäkter 1 030,2 1 023,1<br />
Kommun<br />
954,5<br />
333,6<br />
860,2 620,9<br />
Med verksamhetens intäkter avses samtliga intäkter utom<br />
skatteintäkter och finansiella intäkter. Interna mellan<br />
havanden exkluderas. 1 respektive nämnds resultaträkning<br />
har förvaltningsinterna mellanhavanden eliminerats. Här<br />
redovisas bruttointäkter/-kostnader före elimineringar.<br />
Avgående interna poster inkluderar därför både förvalt<br />
ningsinterna och <strong>kommun</strong>interna transaktioner.<br />
Not 2 Verksamhetens kostnader<br />
Mkr 1992 <strong>1993</strong><br />
2 127,5<br />
0,6<br />
225,6<br />
263,3<br />
1 027,8<br />
2,1<br />
2 198,0<br />
4,3<br />
213,9<br />
333,6<br />
9,6 34,3<br />
0,3<br />
994,2<br />
2,1<br />
0,4<br />
- 37,2<br />
- 10,8<br />
Noter<br />
13<br />
Not 3 Skatteintäkter och generella statsbidrag forts<br />
Mkr 1992 <strong>1993</strong><br />
+ Grundbelopp<br />
+ Övergångsbidrag<br />
./. Strukturavdrag<br />
+ Delavräkning bidrag <strong>1993</strong><br />
.7. Neutraliseringsavgift<br />
.7. Generell skatteutjämn avg<br />
.7. Särskild skatteutjämn avg<br />
.7. Avräkningsskatt<br />
.1. Kostnadsutjämning ÄDEL<br />
./. Mellari<strong>kommun</strong>al kostnadutjämn<br />
+ Finansiellt bidrag Landstinget<br />
Summa bidrag 138,5<br />
Summa<br />
145,7<br />
30,8<br />
88,6<br />
0,1<br />
37,2<br />
Not 4 Finansiella intäkter<br />
Mkr 1992 <strong>1993</strong><br />
Räntor, medelsplacering<br />
Räntor, utlämnade lån<br />
Dröjsmålsräntor<br />
Kursvinster på utlandslån<br />
Finansiella intäkter 8,6<br />
De finansiella intäkterna består av ränteintäkter på likvida<br />
medel, utlånade medel, erhållna dröjsmålsräntor samt<br />
kursvinster på utlandslån.<br />
Not 5 Finansiella kostnader<br />
Mkr 1992 <strong>1993</strong><br />
Räntor, långfristig upplåning<br />
Räntor, checkkredit<br />
Räntor, förvaltade medel<br />
Kursförluster på utlandslån<br />
53,6<br />
3,6<br />
58,3<br />
24,4<br />
2,3<br />
3,7<br />
Finansiella kostnader 37,2<br />
2,5<br />
1,0<br />
49,3<br />
891,7 1 072,4<br />
Skatteintäkterna, som består av <strong>kommun</strong>alskatt, sjömans<br />
skatt och hundskatt, nettoredovisas i resultaträkningen<br />
tillsammans med utjämningsavgifter som främst betalas till<br />
staten. Från och med <strong>1993</strong> redovisas även huvuddelen av<br />
de statliga bidragen på denna nivå i resultaträkningen.<br />
Dessförinnan var statsbidragen specialdestinerade och<br />
redovisades under respektive nämnd.<br />
7,3<br />
0,1<br />
0,4<br />
0,8<br />
28,2<br />
0,1<br />
0,3<br />
8,6<br />
5,0<br />
0,2<br />
0,9<br />
De finansiella kostnaderna består av räntor på räntebärande<br />
kortfristiga och långfristiga lån samt kursförluster på<br />
utlandslån.<br />
6,1<br />
23,5<br />
0,1<br />
5,5<br />
29,1
J<br />
Not 6 Extraordinära intäkter<br />
Mkr 1992 <strong>1993</strong><br />
Avskrivna skulder 1,0<br />
Resultatreglering, landstinget 4,5<br />
Extraordinära intäkter 4,5 1,0<br />
Not 7 Extraordinära kostnader<br />
Mkr 1992 <strong>1993</strong><br />
Aktieägartillskott (GF Konsult) 1,4<br />
Del av Balltorp 1:34 (återköp) 4,9 -<br />
Kryddpepparn (återköp) 7,3 -<br />
Blodriskan 2,1 -<br />
Förlust försäljn Rosendal 0,2 -<br />
Förvärvslån (borgen) 0,1 -<br />
Extraordinära kostnader 14,6 1,4<br />
Not 8 Finansieringsanalysen<br />
Mkr 1992 <strong>1993</strong><br />
Kapitalbindning<br />
Fordringar och förråd<br />
.1. Kortfristiga skulder<br />
Kapitalbindning 36,8<br />
Förändring från föregående år -45,5<br />
Kommun<br />
Här redovisas bl a realisationsvinster vid försäljning av<br />
anläggningstillgångar. Avskriven skuld <strong>1993</strong> avser del av<br />
skuldbokfört belopp för beräknat infriande av borgens<br />
åtagande (Blodriskan).<br />
226,7<br />
189,9<br />
163,7<br />
183,6<br />
-19,9<br />
-56,7<br />
Förändringen av kapitalbindningen, dvs kortfristiga ford<br />
ringar och förråd minus kortfristiga skulder, redovisas i<br />
finansieringsanalysen. En ökad kapitalbindning binder<br />
resurser och är en negativ post i finansieringsanalysen. En<br />
minskning av fordringar/förråd eller ökning av kortfristiga<br />
skulder frigör istället resurser och ökar därför tillförda<br />
medel i fmansieringsanalysen. Den kraftigt minskade<br />
kapitalbindningen hänför sig till att tidigare specialdestine<br />
rade statsbidrag slutredovisades i efterhand och därför<br />
fordringsbokfördes i bokslutet. 1 det nya statsbidrags<br />
systemet sker utbetalningama under innevarande år.<br />
Försäljning av anläggningstillgångar<br />
Här avses sådan försäljning som inte har ett direkt samband<br />
med investeringsverksamheten. Under <strong>1993</strong> har <strong>kommun</strong>en<br />
sålt inventarier till det nya räddningstjänstförbundet<br />
(2,1 Mkr) och ambulanser till Bohuslandstinget (2,6 Mkr),<br />
samt tomtmark 0,2 Mkr.<br />
14<br />
Not 9 Likvida medel<br />
Mkr 1992 <strong>1993</strong><br />
Kassa 0,3 0,3<br />
Postgiro 4,0 3,6<br />
Bank 30,5 40,2<br />
Likvida medel 34,8 44,1<br />
Not 10 Kundfordringar<br />
Mkr 1992 <strong>1993</strong><br />
Fordringar konsumtionsavg 75,5 62,9<br />
Fakturafordringar 26,9 30,8<br />
Kundfordringar 102,4 93,7<br />
Här redovisas kortfristiga kundfordringar som har en<br />
förfallotid på ett år eller mindre från balansdagen räknat.<br />
Not 11 Statsbidrags- och landstingsfordringar<br />
Mkr 1992 <strong>1993</strong><br />
Barnomsorg 37,5 -<br />
Social omsorg 18,2 -<br />
Bostadsbidrag 18,3 23,2<br />
Övriga statsbidrag 6,1 5,5<br />
Fordringar landsting 0,6 -<br />
Statsbidrags- och landstingsfordringar<br />
80,7 28,7<br />
Not 12 Ovriga fordringar<br />
Mkr 1992 <strong>1993</strong><br />
Fordran, GLAB 1,0 13,9<br />
Fordran, GRYAAB 2,8 1,3<br />
Fordran, mervärdesskatt 3,2 -<br />
Förutbetalda kostnader och<br />
upplupna intäkter 28,5 22,3<br />
Övrigt 2,6 1,2<br />
Övriga fordringar 38,1 38,7<br />
Not 13 Lager och förråd<br />
Mkr 1992 <strong>1993</strong><br />
Vid utgången av resp år fanns<br />
följande lager och förråd:<br />
- olja<br />
- kol<br />
Summa lager<br />
Stadskontoret (gåvor)<br />
Gatukontorets förråd<br />
Energiverkets förråd<br />
0,9<br />
3,6<br />
Summa förråd 1,1 1,9<br />
0,7<br />
4,5 0,7<br />
0,1 0,2<br />
0,6 1,0<br />
0,4 0,7
Not 14 Aktier och grundfondskapital<br />
1992 <strong>1993</strong><br />
Flissbergs Bostads AB 0,1 0,1<br />
GRAAB 0,6 0,6<br />
GRYAAB 0,7 0,7<br />
FÖRBO 4,4 4,4<br />
<strong>Mölndals</strong>hälsan 0,1 0,1<br />
<strong>Mölndals</strong> Parkerings AB 0,7 0,8<br />
GREFAB 0,1 0,1<br />
GLAB 0,1 0,1<br />
Stiftelsen <strong>Mölndals</strong>bostäder<br />
(grundfondsmedel) 11,4 12,8<br />
18,2 19,7<br />
l3ostadsrätter (48 Igh 1992) 0,3 0,3<br />
18,5 20,0<br />
Not 15 Långfristig utlåning<br />
Mkr 1992 <strong>1993</strong><br />
Kommunlåneinstitutet 0,2 0,2<br />
Gatubyggnadslån, fjärrvärme 1,9 2,7<br />
Summa långfristig utlåning 2,1 2,9<br />
Här redovisas långfristiga lån som har en förfaliotid som<br />
överstiger ett år från balansdagen räknat.<br />
J’ot 16 Fastigheter, anläggningar och inventarier<br />
Mkr 1992 <strong>1993</strong><br />
Markreserv<br />
Verksamhetsfastigheter<br />
Fastigheter för affiirsverksamh<br />
Publika fastigheter<br />
Fastigheter för annan verksamh<br />
Inventarier<br />
Summa 1 248,8 1 277,9<br />
Bokfört värde 1 jan<br />
+ Fastighetsförvärv<br />
.1. Fastighetsförsäljning<br />
+ Bruttoinvesteringar<br />
.1. lnvesteringsbidrag<br />
.1. Avskrivningar<br />
.1. Engångsavskrjvnjngar<br />
G lasbergssko ian<br />
Gamla brandstatjonen<br />
Dubbeispåret<br />
+ Uppskrivningar<br />
.1. Nedskrivningar<br />
(real isationsfiirlust)<br />
3,8<br />
559,2<br />
352,8<br />
225,1<br />
15,0<br />
92,9<br />
54,1<br />
557,9<br />
360,7<br />
215,7<br />
14,2<br />
75,3<br />
1 220,1 1 248,8<br />
14,2 1,3<br />
11,7 4,0<br />
130,3 82,7<br />
37,6 23,5<br />
65,6 79,0<br />
1,5 0,1<br />
0,5 -<br />
7,5 0,8<br />
8,8 53,4<br />
0,2 0,9<br />
Bokfört värde 31 december 1 248,8 1 277,9<br />
Kommun II<br />
15<br />
Med inventarier avses maskiner och inventarier m m som<br />
har en ekonomisk livslängd som överstiger tre år.<br />
Uppskrivningar har förts direkt mot posten eget kapital i<br />
balansräkningen. Uppskrivningen är en följd av den<br />
fastighetsgruppering och värdering som fastighetskontoret<br />
gjort på <strong>kommun</strong>styrelsens uppdrag efter påpekande i<br />
bokslut 1990 att <strong>kommun</strong>ens fastighetsinnehav borde<br />
grupperas och värderas. Fastighetskontoret har som huvud<br />
saklig grund för värderingen använt anskaffningsvärde eller<br />
där sådant saknats använt taxeringsvärde. Denna metod har<br />
angetts av revisorerna som möjlig. Härefter kan fastighets<br />
försäljningar resultatmätas mot ett bokfört värde per varje<br />
enskild fastighet. Härigenom kan en korrekt realisations<br />
vinst/förlust redovisas vid varje fastighetsförsäljning.<br />
Not 17 Leverantörsskulder<br />
Mkr 1992 <strong>1993</strong><br />
Leverantörsskulder 74,7 67,0<br />
Leverantörsskulder med en förfallotid inom ett år eller<br />
mindre från balansdagen redovisas här.<br />
Not 18 Ovriga kortfristiga skulder<br />
Mkr 1992 <strong>1993</strong><br />
Mervärdesskatteskuld -<br />
Upplupna räntor 6,6<br />
1,4<br />
7,9<br />
Ej reaiiserade kursförluster<br />
Upplupna kostnader och<br />
10,4 2,2<br />
förutbetalda intäkter 11,4 11,4<br />
Reverslån, kortfristiga 6,2 4,7<br />
Delavräkning <strong>kommun</strong>alskatt - 10,7<br />
Arbetsgivaravgifter 19,4 15,9<br />
Övrigt 11,1 9,2<br />
Summa 65,1 63,4<br />
Kommande års amorteringar har bokförts som kortfristig<br />
skuld.<br />
Not 19 Pensionsskuid<br />
Mkr 1992 <strong>1993</strong><br />
Pensionsskuld 359,5<br />
420,1<br />
Kommunens pensionsskuld är fr o m 1990 redovisad i<br />
balansräkningen. Tidigare redovisades den som ansvars<br />
förbindelse. Beräkningen grundas på uppgifter från KPA.<br />
Den årliga uppräkningen av skulden har redovisats som<br />
kostnad i resultaträkningen. Se vidare under redovisnings<br />
principer.
1<br />
Not 20 Eget kapital<br />
Mkr 1992 <strong>1993</strong><br />
Ingående eget kapital 807,3 757,2<br />
.1. Årets resultat 16,0 92,0<br />
.1. Pensionsåtagande 43,0 -<br />
+ Uppskrivning 8,9 53,4<br />
Eget kapital 31 december 757,2 718,6<br />
Se kommentar till uppskrivning i not 16.<br />
Not 21 Särskilda anställningsavtal<br />
Mkr <strong>1993</strong><br />
Särskilda anställningsavtal 16,0<br />
Kommun<br />
Kommunens pensionsåtagande för nu anställda förvalt<br />
ningschefer uppgår, utan hänsyn tagen till samordnings<br />
effekter, till 16 miljoner kronor. Åtagandet avser tid före<br />
65 års ålder.<br />
Not 22 Ställda panter och ansvarsförbindelser<br />
Mkr 1992 <strong>1993</strong><br />
Borgensförbindelser ‘<br />
Stiftelsen <strong>Mölndals</strong>bostäder 2)<br />
FÖRBO 2)<br />
HSB<br />
GLAB<br />
Övriga regionala bolag<br />
Småhus och förvärvslån<br />
Föreningar<br />
Övrigt<br />
Summa borgensförbindelser<br />
Förvaltningsuppdrag<br />
Förvaltade fonder<br />
Not 23 Investeringsverksamhet<br />
Mkr Budget <strong>1993</strong> Redovisat <strong>1993</strong> Avvikelse<br />
Större investeringsprojekt<br />
921,3<br />
235,2<br />
207,2<br />
39,6<br />
108,3<br />
9,2<br />
0,4<br />
1 003,2<br />
290,6<br />
- 41,5<br />
207,2<br />
33,1<br />
115,4<br />
9,1<br />
0,4<br />
1 521,2 1 700,5<br />
0,7 0,8<br />
1) Kvarstående låneskuld per den 31 december <strong>1993</strong> där<br />
<strong>kommun</strong>en har tecknat borgen<br />
2) Borgen gentemot <strong>kommun</strong>ens företag (koncemintema)<br />
Gruppbostäder Kikås 5,6 4,7 0,9<br />
Brogården, ombyggnad 5,1 1,8 3,3<br />
Skolbarnsprojekt, ombyggnad 1,0 1,0 -<br />
Markinköp 4,5 1,9 2,6<br />
Gator och vägar 5,3 1,8 3,5<br />
Lindomemotet - 1,5 -1,5<br />
Centralförråd 1,5 0,8 0,7<br />
Stora Ån 0,2 1,6 -1,4<br />
Kikåstippen 6,7 1,2 5,5<br />
Vattenverket 18,5 21,2 -2,7<br />
Åtgärder mot milj östörning - 1,2 -1,2<br />
Ombyggnad av nätstation 2,1 1,4 0,7<br />
Förstärkning distributionsnät 1,5 2,2 -0,7<br />
Fässbergsgynmasiet 14,2 11,0 3,2<br />
Inventarier, gymnasieskolan 3,4 2,3 1,1<br />
Dubbelspår 1,7 0,8 0,9<br />
Övriga projekt (netto) 44,8 22,2 22,6<br />
Inkomster<br />
Markförsäljning -1,9 -3,8 1,9<br />
Gatubyggnadskostnadsavgifter -3,7 -7,8 4,1<br />
Anslumingsavgifter, VA -5,3 -1,7 -3,6<br />
Engångsavgifter, el - -1,9 1,9<br />
Engångsavgifter, fjärrvärme -1,6 -0,5 -1,1<br />
SUMMA (nettoinvesteringar) 103,6 62,9 40,7<br />
16
Mkr<br />
Folkmängd<br />
31 dec<br />
Kommunalskatt<br />
utdebitering, kr 15:30<br />
Kommun IJ<br />
Tioårsöversikt<br />
1984 1985 1986 1987 1988 1989 1990 1991 1992 <strong>1993</strong><br />
49 063 49 785 50 164 50 549 51106 51 767 52 028 52 048 52 423 53 292<br />
14:95 14:70 14:70 14:70 14:70 14:70 14:70 18:40 18:40<br />
Kommunens<br />
skattekraft i % av<br />
medelsskattekraften 106 106 105 106 108 108 109 109 109 111<br />
Kommunalskatte<br />
intäkt 366 386 433 485 524 559 616 661 892 1 072<br />
Externa utgifter 859 891 959 1 033 1 195 1 323 1 524 1 550 1 770 1 743<br />
Resultat 66,7 84,8 51,0 50,3 36,4 20,0 16,8 0,1 -16,0 -92,0<br />
Bruttoinvesteringar 166 118 107 95 163 202 181 173 128 85<br />
Tillgångar 1 066 1 178 1 209 1 263 1 263 1 310 1 400 1 493 1 531 1 509<br />
Eget kapital 811 896 947 997 1 034 1 054 876 807 757 719<br />
Soliditet, % 76 76 78 79 82 80 63 54 50 48<br />
Likvida medel 110 160 139 158 101 29 18 10 35 44<br />
Kapitalbindning 62,1 72,4 90,7 85,6 75,5 53,7 49,4 82,3 36,8 -19,9<br />
Antal årsarbetare 2 988 3 062 3 150 3 221 3 235 3 402 3 400 3 405 3 260 3 206<br />
Personalkostnader 390 426 450 494 529 590 714 744 865 823<br />
17
[<br />
Koncernbokslut<br />
Koncern<br />
Koncernen <strong>Mölndals</strong> <strong>kommun</strong><br />
r<strong>Mölndals</strong>bostäder ABj<br />
* ‘<br />
Kommunen äger samtliga aktier i <strong>Mölndals</strong>bostäder AB<br />
samt 26 procent av aktierna i Förorternas Bostads AB.<br />
<strong>Mölndals</strong>bostäder AB har bildats under <strong>1993</strong> genom<br />
sammanslagning av Stiftelsen <strong>Mölndals</strong> bostäder och<br />
Fässbergs Bostads AB. Ovanstående bolag ingår i den<br />
upprättade koncemredovisningen vars syfte är att visa<br />
en helhetsbild av koncernens ekonomiska ställning.<br />
Kommunen är även ensam ägare till <strong>Mölndals</strong>hälsan<br />
AB och <strong>Mölndals</strong> Parkerings AB. Tillgångamas värde<br />
i dessa två bolag är av ringa betydelse i förhållande till<br />
<strong>kommun</strong>ens balansräkning och har därför inte inklude<br />
rats i koncemredovisningen. Detta är i enlighet med<br />
väsentlighetsprineipen i Kommunförbundets rekom<br />
mendationer för upprättande av koncemredovisning.<br />
Härutöver äger <strong>kommun</strong>en aktier i några regionala<br />
bolag, där ägarandelen understiger 20 procent och de<br />
har av det skälet inte inkluderats i koncernredovis<br />
ningen. Samtliga bolag där <strong>kommun</strong>en äger andelar<br />
men som inte tagits med i koncernredovisningen redo<br />
visas separat i en särskild bolagsredovisning på sidan<br />
55.<br />
<strong>Mölndals</strong>bostäder AB<br />
Stiftelsen <strong>Mölndals</strong>bostäder startades av <strong>kommun</strong>en i<br />
syfte att tillhandahålla hyresbostäder åt invånarna i<br />
Mölndal. Stiftelsen fusioneras nu med Fässbergs<br />
Bostads AB och får fr o m december-93 namnet<br />
<strong>Mölndals</strong>bostäder AB. Byggnation, förvaltning samt<br />
bokföring och medeisförvaltning som tidigare utförts av<br />
HSB Mölndal separeras fr o m 1 januari-94 till egen<br />
regi. För närvarande uppgår antalet lägenheter till drygt<br />
3 400. Kommunens aktieinnehav har ett bokfört värde<br />
på 12,9 Mkr.<br />
Förorternas Bostads AB (Förbo)<br />
Förbo är ett allmännyttigt bostadsföretag, där aktierna<br />
ägs av <strong>kommun</strong>erna Härryda, Kungälv, Lerum och<br />
Mölndal samt av Göteborgs Förorters Förbund. Möln<br />
dals <strong>kommun</strong> äger 26 procent vilket motsvarar ett<br />
akitekapital på 4,4 Mkr. Förbo startades 1966 och har<br />
drygt 4 000 lägenheter, varav 1 000 i Mölndal, samt<br />
dessutom lokaler i centrumanläggningar.<br />
Koncernens resultat<br />
Koncernresultatet är minus 107 Mkr. Liksom förra året<br />
är såväl <strong>kommun</strong>ens som <strong>Mölndals</strong>bostäders resultat<br />
negativa. Förbo visar även för <strong>1993</strong> ett litet positivt<br />
resultat. Bostadsföretagens resultat har i koncemredovis<br />
ningen justerats med hänsyn till att underhållslån<br />
[öIndaIs komJ.<br />
18<br />
‘<br />
rFörortemas<br />
)<br />
Bostads AB (26%)<br />
redovisas på ett speciellt sätt i allmännyttiga bostads<br />
företag. Årets förändring av underhållslånen har därför<br />
rensats bort från resultaträkningen. Koncernens resultat<br />
är mycket beroende av ränteutveckling eftersom bo<br />
stadsbolagen har en mycket hög belåning och ett litet<br />
eget kapital.<br />
Koncernens soliditet<br />
Soliditeten är 20 procent, vilket är 2 procent lägre än<br />
1992. Bostadsbolagens stora lån medför att koncernens<br />
soliditet blir mindre än hälften av <strong>kommun</strong>ens. Endast<br />
ca 46 procent av koncernens totala tillgångar förvaltas<br />
av <strong>kommun</strong>en.<br />
Koncernredovisningsprinciper<br />
Avgränsningen av vilka bolag som ska ingå i kom<br />
munens koncemredovisning har skett enligt Kommun-<br />
förbundets rekommendationer. Här framgår att alla<br />
bolag där <strong>kommun</strong>en har ett väsentligt inflytande eller<br />
ekonomiskt åtagande bör inkluderas, men med en nedre<br />
gräns på ett aktie- eller andelsinnehav på 20%. En<br />
ytterligare bedömningsgrund ska också vara om före<br />
tagets omsättning och/eller tillgångar är av väsentlig<br />
betydelse i förhållande till <strong>kommun</strong>ens resultat- och<br />
balansräkning. Om företaget är av ringa omfattning<br />
måste en bedömning göras om det tillför ytterligare<br />
väsentlig information att upprätta en koncemredovisning<br />
med dessa bolag. Detta gäller oavsett andelsinnehav<br />
(väsentlighetsprincipen). Utifrån dessa rekommenda<br />
tioner har <strong>kommun</strong>en valt att enbart inkludera För<br />
orterna Bostads AB och Stiftelsen <strong>Mölndals</strong>bostäder i<br />
sin koncernredovisning.<br />
Koncernredovisningen har upprättats enligt förvärvs<br />
metoden med proportionell konsolidering. Förvärvs<br />
metoden innebär att <strong>kommun</strong>ens bokförda värden på<br />
aktier i dotterbolagen eliminerats mot dotterbolagens<br />
egna kapital vid förvärvstillfället.<br />
Obeskattade reserver i bolagen har koncernbalans<br />
räkningen betraktats som eget kapital. 1 koncernresultat<br />
räkningen har bolagens bokslutsdispositioner återförts.<br />
Bostads- och underhållslåneposterna i bolagen har<br />
avräknats eget kapital.<br />
Interna poster av väsentlig betydelse mellan <strong>kommun</strong>en<br />
och bolagen har eliminerats. Dotterföretagens principer<br />
för avskrivningar har inte anpassats till <strong>kommun</strong>ens<br />
avskrivningsprinciper.
[<br />
Resultaträkning<br />
Belopp i Mkr 1992 <strong>1993</strong><br />
Verksamhetens intäkter 1 023,1 824,1<br />
Verksamhetens kostnader -l 709,8 1 732,1<br />
Verksamhetens nettokostnader<br />
Skatteintäkter och generella<br />
statsbidrag<br />
Finansiella intäkter<br />
Finansiella kostnader<br />
Resultat efter skatte<br />
intäkter och finansnetto<br />
(medel från verksamheten)<br />
Avskrivningar<br />
Årets förändring pensionsskuld<br />
Extraordinära intäkter<br />
Extraordinära kostnader<br />
Året resultat<br />
(Förändring av eget kapital)<br />
Balansräkning<br />
Tillgångar<br />
Omsättuingstifigångar<br />
Likvida medel<br />
Kundfordringar<br />
Statsbidrags- och landstingsfordringar<br />
Övriga fordringar<br />
Lager och förråd<br />
Sununa omsättningstillgångar<br />
Anläggningstillgångar<br />
Aktier och andelar<br />
Långfristig utlåning<br />
Inventarier<br />
Fastigheter och anläggningar<br />
Summa anläggningstfflgångar<br />
Sununa tifigångar<br />
Koncern<br />
Koncernredovisning<br />
-686,7 -908,0<br />
891,7 1 072,4<br />
63,1 89,0<br />
-168,2 -202,8<br />
99,9 50,6<br />
-90,0 -96,9<br />
-24,2 -60,6<br />
4,5 1,0<br />
-14,6 -1,4<br />
-24,4 -107,3<br />
Finansieringsanalys<br />
Belopp i Mkr 1992 <strong>1993</strong><br />
Tillförda medel<br />
Medel frän verksamheten<br />
Kapitalbindning<br />
Summa internt tillförda medel<br />
Minskning av långfristiga<br />
fordringar<br />
Nya lån<br />
Försäljning av anläggnings<br />
tillgångar<br />
Övrigt<br />
Summa externt tillförda medel 138,0<br />
Summa tififörda medel 241,1<br />
Använda medel<br />
Nettoinvesteriugar<br />
Minskning av långfristiga skulder<br />
Ökning av långfristiga fordringar<br />
Ovrigt<br />
Summa använda medel<br />
Förändring av likvida medel<br />
Belopp<br />
Belopp i 1 Mkr<br />
Mkr 1992 <strong>1993</strong> 1992<br />
121,0<br />
99,8<br />
80,6<br />
80,6<br />
5,5<br />
125,7<br />
94,1<br />
28,7<br />
104,2<br />
2,6<br />
387,5 355,3<br />
2,8 6,1<br />
5,1 2,9<br />
93,5 76,2<br />
2 823,7 2 839,4<br />
2 925,1 2 924,6<br />
3 312,6 3 279,9<br />
19<br />
Skulder och eget kapital<br />
Kortfristiga skulder<br />
Personalskatter<br />
Leverantörsskulder<br />
Semesterlöneskuld<br />
Övriga kortfristiga skulder<br />
Summa kortfristiga skulder<br />
Långfristiga skulder<br />
Reverslån<br />
Pensionsskuld<br />
Övriga långfristiga skulder<br />
Summa långfristiga skulder<br />
Eget kapital<br />
Anläggningskapital<br />
Rörelsekapital<br />
Summa eget kapital<br />
14,2<br />
80,3<br />
35,9<br />
125,0<br />
Summa eget kapital och<br />
skulder 3 312,6<br />
50,6<br />
52,5<br />
103,1<br />
124,2<br />
4,9<br />
8,9<br />
-193,7<br />
-40,6<br />
-1,3<br />
-0,8<br />
-236,4<br />
4,7<br />
14,3<br />
83,7<br />
38,9<br />
141,8<br />
255,4 278,7<br />
221,4 183,0<br />
359,5 420,2<br />
1 758,7 1 727,4<br />
2 339,6 2 330,6<br />
585,5 594,0<br />
132,1 76,6<br />
717,6 670,6<br />
3 279,9
Personal<br />
Deflesta av en <strong>kommun</strong>s verksamheter är mycket personalintensiva. Därmed ärpersonalen den viktigaste<br />
resursenför attfullgöra <strong>kommun</strong>ens uppg 1form av bra och effektiv service till invånarna. Under <strong>1993</strong><br />
utgjorde kostnader relaterade tillpersonalen 55% eller 920 Mkr av <strong>kommun</strong>ens samlade bruttokostnader.<br />
Anställda<br />
Vid årsskiftet 93/94 var antalet fast månadsanställda i<br />
<strong>kommun</strong>en 3 715. Jämfört med föregående årsskifte har<br />
antalet anställda minskat med 94. Under <strong>1993</strong> lämnade<br />
64 personer sina anställningar till följd av uppnådd pen<br />
sionsålder medan 5 anställda erhöll garantipension på<br />
grund av <strong>kommun</strong>ens övertalighetsläge. Totalt slutade<br />
177 fast anställda.<br />
Tilisvidareanställd personal<br />
per förvaltning 1992 <strong>1993</strong><br />
Stadskontoret<br />
Stadsarkitektkontoret<br />
Stadsingenjörskontoret<br />
Fastighetskontoret<br />
Gatukontoret<br />
Kultur & Fritid<br />
Mölndal Energi<br />
BOU-förvaltningen<br />
Socialtjänsten<br />
Miljökontoret<br />
Räddningstjänsten<br />
Personalkontoret<br />
3 809<br />
De fast anställdas mediananställningstid är 5,3 år. För<br />
40 procent av personalen är anställningstiden 7 år eller<br />
längre medan 13 procent har en kortare anställningstid<br />
än 2 år.<br />
Personalkategorier<br />
Övriga<br />
52<br />
24<br />
26<br />
134<br />
148<br />
147<br />
76<br />
1 970<br />
1118<br />
10<br />
89<br />
15<br />
51<br />
22<br />
26<br />
121<br />
148<br />
144<br />
75<br />
1 940<br />
1162<br />
10<br />
0<br />
16<br />
3 715<br />
Personalkostnader<br />
Den totala lönekostnaden fbr <strong>1993</strong> inklusive arbets<br />
givaravgifter m m uppgick till 823 Mlcr och de kost<br />
nader fördelade sig enligt följande:<br />
Lönekostnader<br />
(exkl ned spec)<br />
Lön sjuk och föräldraledighet<br />
Obekväm arbetstid<br />
Övertid<br />
Jour och beredskap<br />
Beredskapsavtalet<br />
Särskilda inskolningspiatser<br />
Arvoden politiker<br />
Arbetsgivaravgifter<br />
Försäkringspremier<br />
1992 <strong>1993</strong><br />
864,7<br />
Under <strong>1993</strong> betalade <strong>kommun</strong>en ut 8,8 Mkr i pension.<br />
Den särskilda löneskatten för pensionerna uppgick till<br />
1,7 Mkr. För 1992 var motsvarande belopp 7,5 respek<br />
tive 1,7 Mkr.<br />
Närvaro<br />
Av arbetstiden var de anställda under <strong>1993</strong> närvarande<br />
ca 70 procent av tiden. Den vanligaste frånvaroorsaken<br />
var semester. Därefter kom olika former av föräldra<br />
ledighet (5,7%) eller frånvaro på grund av sjukdom<br />
(5,6%).<br />
Antal<br />
1400<br />
1200<br />
1000<br />
800<br />
600<br />
400<br />
200<br />
0<br />
Åldersfördelning tillsvidareanställda<br />
c t,, -<br />
1 1 1<br />
0 0 0<br />
cr) . lr<br />
Totalt 576,0<br />
Socialvirdsperson<br />
Adm<br />
personal<br />
Ekonomi<br />
personal<br />
*) lokalvårdare, kökspersonal etc<br />
Bamomsorgspersonal<br />
20<br />
Totalt<br />
14,2<br />
18,1<br />
7,3<br />
2,2<br />
8,3<br />
2,1<br />
6,1<br />
219,8<br />
10,6<br />
572,1<br />
10,1<br />
16,7<br />
5,3<br />
2,8<br />
8,3<br />
5,7<br />
191,5<br />
10,3<br />
822,8
Semester<br />
Övrig tjänstiedighet<br />
1IIIIII\<br />
Närvaro<br />
VArd av biänsIliiflhll Övertid, mertid<br />
1 78 procent av sjukfallen varade sjukskrivningen i<br />
högst sju dagar. De sjukfallen utgjorde dock bara 13,8<br />
procent av totala antalet sjukdagar.<br />
Löiieutveckling<br />
Under <strong>1993</strong> träffades ett nytt löneavtal. Avtaisperioden<br />
sträcker sig från den 1 april <strong>1993</strong> fram till den siste<br />
mars 1995.<br />
Det nya löneavtalet innebär att lönerna inom vissa<br />
givna utrymmen kommer att diffentieras utifrån individ<br />
uella eller andra grunder. Centralt fastställda löneplaner<br />
med årliga löneklasslyft har således avvecklats förutom<br />
fbr lärarkollektivet. Det löneutrymme, som skulle stå<br />
till förfogande för de lokala parterna var 3 procent på<br />
lönesumman dock lägst 425 kronor per heltidsanställd<br />
med ett garanterat utfall på 200 kronor (krontals<br />
beloppet 425 avsågs utgöra en låglöne- och i viss mån<br />
även kvinnolönegaranti).<br />
Utfallet för <strong>kommun</strong>alarbetarförbundets medlemmar<br />
blev 3,57 procent av lönesumma inklusive kompensa<br />
tion för avlösta tillägg slutade löneökningen 3,89 pro<br />
cent. För övriga anställda blev utfallet 3,27 procent av<br />
lönesumman inklusive avlösning av tillägg och kompen<br />
sation för genomgripande organisationsförändringar.<br />
Lönehöjningarna trädde i kraft den 1januari1994.<br />
Övertalighet<br />
Under <strong>1993</strong> uppstod en övertalighet på ca 70 personer<br />
inom <strong>Mölndals</strong> <strong>kommun</strong>. Övertaligheten inom social-<br />
tjänsten (ca 30 personer) och Barnomsorgs- och utbud<br />
ningsförvakningen (4 personer) kunde lösas inom<br />
förvaltningarna. För övriga 35 personer, som huvud<br />
sakligen kom från gatukontoret, hanterades övertalig<br />
heten centralt av personalkontoret.<br />
Under året bedrevs ett intensivt arbete för att klara<br />
övertaligheten. Främst tillämpades återbesättningspröv<br />
ning, naturlig avgång eller garantipensionering.<br />
21<br />
Enskilda samtal och individuella åtgärdsplaner upp<br />
rättades för samtliga övertaliga. Målet var att hitta<br />
andra lämpliga arbetsuppgifter inom <strong>kommun</strong>en eller<br />
alternativa lösningar i form av t ex studier eller starta<br />
eget. Samtliga erbjöds stödåtgärder med hjälp av<br />
<strong>Mölndals</strong>hälsan. Under <strong>1993</strong> garanterades anställnings<br />
trygghet för de övertaliga.<br />
Kommunen avsatte under <strong>1993</strong> 5 Mkr för omställnings<br />
åtgärder, som bl a skulle användas till löner och om<br />
skolning. Då kostnaden för <strong>1993</strong> års övertaliga under<br />
1994 beaktats, återstår 0,7 Mlcr.<br />
Utbildning<br />
Under <strong>1993</strong> erbjöds det kurser främst inom ADB, eko<br />
nomi och arbetsmiljö. I<strong>kommun</strong>ens interna utbildningar<br />
deltog 460 personer (exkl arbetsmiljöutbildningar) och<br />
antalet deltagartimmar uppgick till 2 541.<br />
Den totala kostnaden för <strong>kommun</strong>ens internutbildning<br />
(exkl kostnaderna för arbetsmiljöutbildningen) uppgick<br />
till 174 Tkr. Motsvarande siffra för 1992 var 243 Tkr.<br />
Arbetsmiljö<br />
Sedan 1991 pågår ett försök med ny arbetsmiljöorgani<br />
sation. En utvärdering har gjorts under <strong>1993</strong> och Personal-<br />
och organisationsutskottet (Pou) har förlängt det<br />
pågående försöket i avvaktan på att avtal om samverkan<br />
och arbetsmiljö tecknas. Arbete med ett sådant har<br />
påbörjats.<br />
Under <strong>1993</strong> har Miljö- och hälsoskyddsnämnden<br />
fastställt en policy för inköp och hantering av kemika<br />
her inom förvaltningarna.<br />
Äldreomsorgen, fastighetskontorets städsektion och<br />
gatukontoret har tidigare beviljats medel från Arbets<br />
livsfonden och genomförande av deras program pågår.<br />
Under <strong>1993</strong> har miljö- och hälsoskyddskontoret bevil<br />
jats 90 Tkr från fonden till ett program som innebär en<br />
ökad samordning mellan kontorets olika delar. Barn<br />
omsorgs- och utbildningsförvaltningen har erhållit<br />
2 Mkr för ett omfattande arbetsplatsprogram, som har<br />
påbörjats under hösten <strong>1993</strong>.<br />
Företagshälsovård<br />
Statsbidraget för företagshälsovård har upphört fr o m<br />
1januari <strong>1993</strong>. Anslaget för <strong>kommun</strong>ens köp av tjänster<br />
från <strong>Mölndals</strong>hälsan AB har inte ökat. Istället har ett<br />
nytt system införts för att åstadkomma ett effektivare<br />
system för upphandling av företagshälsovårdstjänster.<br />
Den service som erbjuds är i huvudsak inriktad på<br />
förebyggande hälsovård. En viss sjukvård ingår som en<br />
del i rehabihiteringsarbetet. Under <strong>1993</strong> var kostnaden<br />
för företagshälsovård 3,5 Mkr samt 0,3 Mkr för skydds<br />
ingenjörstjänster.
Arbetsmarknads- och invandrarnämnden<br />
Ordförande: Dagmar Callgard (f)<br />
Förvaltningschef: Ingemar Ekström<br />
Arbetsmarknads- och invandrarnämnden handläggerfrågor som rör <strong>kommun</strong>ens insatser vid arbetslöshet<br />
och samordnar <strong>kommun</strong>ens flyktingmottagning och invandrarservice.<br />
Åtgärderna består av alt förbereda och stödja ungdomar på väg ut i förvärvsarbete. Här ingår också<br />
<strong>kommun</strong>ala beredskapsarbeten, “Allt i allo “-gruppenför handikappade ungdomar samt Hantverksgården.<br />
Flyktingmottagandet omfattar åtgärder som svenskundervisning, tolktjänst, socialbidrag m m för att<br />
introduceraflyktingarna i det svenska samhället. Invandrarbyrån lämnar råd och information.<br />
EKONOMI KOSTNADS-/INTÄKTSSTRUKTUR<br />
Mkr 1990 1991 1992 <strong>1993</strong><br />
RESULTATRÄKNING<br />
Intäkter<br />
Kostnader<br />
Verksamhetens nettokostnader<br />
Kommunbidrag<br />
Interna räntekostnader<br />
Resultat efter <strong>kommun</strong>bidrag<br />
Avskrivningar<br />
ÅRETs RESULTAT<br />
1 nämndens totala resultalräkning har förvahlningsinterna poster chiminerats<br />
ÅRETS RESULTAT<br />
Sammanfattning<br />
Arbetsmarknads- och invandrarnämnden redovisar ett<br />
positivt resultat på 4,4 Mkr för <strong>1993</strong>. Av resultatet<br />
hänför sig 1,5 Mkr till flyktingmottagningen och 0,1<br />
Mkr till övrig invandrarservice. Resterande del av det<br />
positiva resultatet, 2,8 Mkr, redovisas för verksamhets<br />
området arbetsbefrämjande åtgärder. Nämnden har under<br />
året tilldelats ett extra <strong>kommun</strong>bidrag på 3,5 Mkr för<br />
arbetsmarknadsåtgärder som ännu inte förbrukats.<br />
Året har präglats av den stigande arbetslösheten. 1<br />
följande diagram illusteras den kvartaisvisa förändringen<br />
av arbetslösheten under de senaste två åren.<br />
Den öppna arbetslösheten har stigit med 1,7 procent-<br />
enheter under året.<br />
24,4 19,4<br />
24,7 26,4<br />
-0,3 -7,0<br />
4,8 11,4<br />
4,5 4,4<br />
- Hyror<br />
4,5 4,4<br />
Totalt<br />
öppet arb.<br />
lösa<br />
—0--——-— Varav 18-<br />
Totalt art.<br />
lösai<br />
åtgärd<br />
----0- - - Varavl8-<br />
24 år<br />
Material/Tjänster<br />
ARBETSLÖSHETEN 1 MÖLNDAL<br />
24 år<br />
,- 0<br />
c) C)<br />
r —
Arbetsbefrämjande åtgärder<br />
Ekonomi<br />
Mkr<br />
Intäkter<br />
Kostnader<br />
Nettokostnader<br />
Kommunbidrag<br />
Årets resultat<br />
Arbetsmarknadsläget har motiverat beslut om förstärkta<br />
insatser för att minska arbetslösheten. Kostnaderna för<br />
hela verksamhetsområdet har därför ökat och är 2,2 Micr<br />
högre ä.n 1992. Av beräknade kostnader för beredskaps<br />
arbeten på 12,7 Mkr har 6,8 Mkr förbrukats. Samtidigt<br />
har dock intäkterna blivit 1,7 Mkr lägre än beräknat på<br />
grund av försämrade statsbidragsvillkor.<br />
Hantverksgårdens verksamhet syftar till rehabilitering<br />
eller sysselsättning för människor som inte kan beredas<br />
arbete på de öppna marknaden. Intäkterna har blivit<br />
lägre än förväntat och har försämrat nämndens resultat<br />
med 0,6 Mkr. För arbetsträning har förändrade anställ<br />
ningsformer inneburit ett negativt resultat på 0,9 Mkr.<br />
Flykting- och invandrarverksamhet<br />
Ekonomi<br />
Mkr 1990 1991 1992 <strong>1993</strong><br />
Intäkter<br />
Kosmader<br />
Nettokostnad<br />
Kommunbidrag<br />
Årets resultat<br />
-1,3 0,3<br />
2,4 1,6<br />
Kommunen erhåller statsbidrag för flyktingverksam<br />
heten. Bidraget erhålls i form av en schablonersättning<br />
som utbetalas i samband med flyktingens ankomst.<br />
Under de tre första åren i <strong>kommun</strong>en återfinns kost<br />
naderna under flyktingmottagningen. Under <strong>1993</strong> har<br />
statsbidragsintäktema varit 1,5 Mkr högre än kostnaderna<br />
för flyktingar. Komniunbidraget under verksamhetsom<br />
rådet avser invandrarbyrån som redovisar 0,1 Mkr i<br />
positivt resultat.<br />
VIKTIGA HANDELSER<br />
Ökatflyktingmottagande<br />
Under året tog <strong>kommun</strong>en emot 152 flyktingar vilket<br />
var 27 fler än vad som var avtalat med Statens invand<br />
rarverk. Under 1994 kommer mottagandet att öka till<br />
250 flyktingar.<br />
1990<br />
Nya arbetsmarknadspolitiska åtgärder<br />
Under året har nämnden i samarbete med socialtjänsten<br />
mera medvetet riktat de arbetsmarknadspolitiska åtgärd<br />
erna mot personer villcas situation inneburit behov av<br />
1991 1992 <strong>1993</strong> ekonomisk hjälp från socialtjänsten. 1 samverkan med<br />
Komvux har skolundervisning startats för dem som är<br />
6,3 4,0 sysselsatta genom arbetsmarknadsåtgärder.<br />
10,1 12,3<br />
-3,8 -8,3<br />
6,1 11,1<br />
2,3 2,8<br />
17,7 17,2<br />
14,0 15,9<br />
3,7 1,3<br />
23<br />
Invandrartidning 1 Mölndal<br />
Flera specialprojekt har startat inom nämndens verksam<br />
hetsområde. Ett exempel är <strong>Mölndals</strong> Invandrartidning<br />
och ett annat är utställningen “Våra nya <strong>kommun</strong>-<br />
invånare”. Ambitionen med projekten har, förutom den<br />
faktiska åtgärden, varit att skapa kontakter mellan svens<br />
kar och invandrare.<br />
Utställningen Våra nya <strong>kommun</strong>invånare, som producerats av<br />
flyktingar och svenskar tillsammans, ger en historisk och<br />
kulturell bakgrund till olika flyktinggruppers situation.<br />
JÄMFÖRELSETAL<br />
Arbetslösa 1)<br />
Andel invånare i<br />
Totalt öppet arbetsmarknads<br />
arbetslösa % åtgärder %<br />
Mölndal 5,6 2,5<br />
Hrryda 4,7 3,1<br />
Partulle 6,5 3,2<br />
Göteborg 8,4 3,2<br />
Kungsbacka 5,9 2,6<br />
Invandring 2)<br />
Andel utrikes födda hitkomna:<br />
-1983% 1984-%<br />
Mölndal 6,1 3,1<br />
Förortskommurier 8,6 4,5<br />
Riket 6,0 3,7<br />
KäIIa 1) Lhnsarbetsnämnden, <strong>1993</strong>-12-31<br />
2) Levnadsförhållanden i Sveriges <strong>kommun</strong>er,<br />
Svenska Kommunförbundet 1994
Barnomsorgs- och utbildningsnämnden<br />
Ordförande: Wiviann Lindell (m)<br />
Förvaltningschef: Ingemar Ekström<br />
Nämnden ansvarar för planering och samordning av verksamheterna barnomsorg och utbildning.<br />
Barnomsorgen omfattar öppen förskola, deltidsförskola, daghem, fritidshem och familjedaghem. Inom<br />
utbildningssektorn finns särskola, grundskola, gymnasieskola, vuxenutbildning, särvux, uppdrags<br />
utbildning, uppföljningsansvar för ungdomar under 20 år, svenska för invandrare samt musikskola.<br />
Verksamheten bedrivs vid ett 60-tal enheter. Förvaltningen finns på Häradsgatan.<br />
EKONOMI KOSTNADS-/INTÄKTSSTRUKTUR<br />
Mkr 1990 1991 1992 <strong>1993</strong><br />
RESULTATRÄKNING*)<br />
Intlikter<br />
Kostnader<br />
Verksamhetens nettokostnader<br />
Kommunbidrag<br />
Interna räntekostnader<br />
Resultat efter <strong>kommun</strong>bidrag<br />
Avskrivningar<br />
ÅRETS RESULTAT<br />
INVESTERINGAR<br />
Nettoinvesteringar<br />
Budgeterad nettoinvestering<br />
Differens<br />
Sammanfattning<br />
Barnomsorgs- och utbildningsnämndens bruttoomsiutning<br />
uppgår till 678,8 Mkr inklusive kapitalkostnader, vilket<br />
innebär en ökning med 20,5 Mkr jämfört med 1992.<br />
Efter avdrag för 96,5 Mkr i intäkter är nettokostnadema<br />
582,3 Mkr. Eftersom kominunbidraget för <strong>1993</strong> var<br />
595,1 Mkr redovisas 12,8 Mkr i positivt resultat, som<br />
motsvarar 1,9 % av bruttoomslutningen. Verksamheterna<br />
inom barnomsorgen omsluter 242 Mkr, varav 188 Mkr<br />
(78%) är personalkostnader. Verksamhetema inom<br />
utbildning exkl lokaler omsluter 275 Mkr, varav<br />
226 Mkr (82%) är personalicostnader.<br />
178,1 193,3 323,5<br />
328,4 357,7 594,6<br />
-150,3 -164,4 -271,1<br />
186,8 198,6 354,0<br />
-22,4 -27,0 -45,8<br />
14,1 7,2 37,1<br />
-11,0 -12,8 -17,9<br />
3,1 -5,6 19,2<br />
27,1 26,5 3,4<br />
34,3 31,2 7,4<br />
+7,2 +4,7 +4,0<br />
*) Observera att barnomsorgen t o m år 1991 ingår i socialnamndens årsredovisning.<br />
Beloppen t o m 1992 har justerats mellan <strong>kommun</strong>bidragsområden flIr att trots<br />
omorganisationer vara jämtbrbara med 1992.<br />
1 nttinndens totala resultatrttkning har förvaltningsinterna poster eliminerats<br />
ÅRETS RESULTAT<br />
24<br />
96,5<br />
669,6<br />
-573,1<br />
595,1<br />
-3,3<br />
18,7<br />
3,6<br />
6,6<br />
+ 3,0<br />
Barnomsorg<br />
Ekonomi<br />
Transfereringar Kapitalkostnader<br />
Mkr 1990 1991 1992 <strong>1993</strong><br />
Intäkter 95,5 112,6 121,4 49,5<br />
Kostnader 188,4 205,4 225,9 242,3<br />
Nettokostnad -92,9 -92,8 -104,5 -192,8<br />
Kommunbidrag 91,0 104,4 120,6 194,1<br />
Årets resultat -1,9 +11,6 +16,1 +1,3
DeltidsförSkOlOr<br />
Antal platser<br />
NettokoStnad i genom<br />
snitt per barn och år<br />
Daghem<br />
Antal platser<br />
NettokoStflad i genom<br />
snittlpl/år<br />
Fritidshem<br />
Antalet platser<br />
Nettokostnad per plats<br />
och år<br />
Familjedaghem<br />
Antalet placerade barn<br />
Nettokostnad i genom<br />
snitt/pI/år<br />
- förskolepl (35 tlv)<br />
- skolbamspl<br />
jationer<br />
(18 tlv)<br />
* 1992 är nettokostnader exkl statsbidrag<br />
Budget<br />
1992* <strong>1993</strong> <strong>1993</strong><br />
491 556 486<br />
15 121:- 15949:- 15753:-<br />
1695 1795 1795<br />
66416:- 65 119:- 65 281:-<br />
590 651 749<br />
29 306:- 28 700:- 27 466:-<br />
1158 1210 1173<br />
47 801:- 50 750:- 49 316:-<br />
26 522:- 26 740:- 26 427:-<br />
Barnomsorgen redovisar 1,3 Mkr i positivt resultat.<br />
Bruttokostnaderna har ökat med drygt 16 Mkr (7%)<br />
sedan 1992. Intäkterna av barnomsorgsavgifter har ökat<br />
med 3,5 Mkr.<br />
Deltidsgruppernas kostnadsökning per plats beror främst<br />
på lägre antal platser i grupperna och något ökade lokalkostnader.<br />
Antalet daghemsplatser har ökat med 100 under <strong>1993</strong>.<br />
De minskade kostnaderna per plats beror på utökning<br />
genom fler platser i befintliga barngrupper.<br />
Skolbarnsprojekt III, där samtliga platser tillkommit i<br />
befintliga lokaler, har tillsammans med förtätning av<br />
barngrupper samt ökade intäkter av barnomsorgsavgifter<br />
inneburit att fritidshemmens nettokostnad per plats har<br />
sjunkit.<br />
Kostnadsökningen inom familj edaghemsvrksamheten<br />
beror på löneökning. Personalkostnadema utgör nära<br />
100% av kostnaderna inom detta område. Kostnads<br />
minskningen för skolbarn beror på att bamomsorgs<br />
avgiften har ökat mer än lönerna.<br />
1 jämförelse med 1992 har fler barn placerats men ändå<br />
har inte budgeterade platser uppnåtts. Trots detta ger<br />
ett underskott med 1,4<br />
Mkr. Detta beror på att andelen förskolebarn ökat <strong>1993</strong><br />
Jämfört med 1992. Förskolebarnen har mer omsorgstid<br />
och kostnaderna för verksamheten blir därmed högre.<br />
25<br />
Särskola<br />
Ekonomi<br />
Mkr 1990 1991 1992 <strong>1993</strong><br />
Intäkter 11,9 15,1<br />
Kostnader 22,9 24,2<br />
Nettokostnad -11,0 -9,1<br />
Kommunbidrag 8,7 8,6<br />
Årets resultat -2,3 -0,5<br />
Prestationer Budget<br />
Tkr 1992 <strong>1993</strong> <strong>1993</strong><br />
Antal elever i Mölndal<br />
Direkta kostnader i Mölndal<br />
per elev<br />
Särskoleverksamheten redovisar ett negativt resultat på<br />
0,5 Mkr eller 4%.<br />
Särskoleverksamhetens nettokostnader sjönk under <strong>1993</strong><br />
med nära 2 Mkr jämfört med 1992.Orsakerna är flirre<br />
skolkjutsuppdrag, obesatta vakanser vid frånvaro samt<br />
överförande av verksamhet från externt förhyrda lokaler<br />
till egna befintliga lokaler. Intäktssidan ökade mellan<br />
åren. Bakgrunden är främst det förändrade statsbidrags<br />
systemet som innebar att <strong>kommun</strong>en <strong>1993</strong> övergick från<br />
netto- till bruttokostnader vid debiteringen av interkom<br />
munala ersättningar.<br />
Grundskola och musikskolan<br />
Ekonomi<br />
Mkr 1990 1991 1992 <strong>1993</strong><br />
Intäkter 0,7 5,8 3,7 4,3<br />
Kostnader 166,6 187,3 180,7 182,2<br />
Nettokostnad -165,9 -181,5 -177,0 -177,9<br />
Kommunbidrag 142,3 183,3 178,2 180,3<br />
Årets resultat -23,6 1,8 1,2 2,4<br />
Prestationer Budget<br />
1992 <strong>1993</strong> <strong>1993</strong><br />
Grundskola<br />
Antal elever<br />
Undervisningsmedel<br />
kostnad/elev<br />
Kostnad/elev<br />
Musikskola<br />
Antal kursdeltagare<br />
Antal elever<br />
Kostnad/underv tim<br />
Skolskjutsar<br />
Antal elever<br />
Kostnad/elev<br />
81 81 89<br />
236,4 239,5 214,0<br />
5292 5220 5397<br />
1174:-<br />
47 700:-<br />
3 882<br />
2 649<br />
250:-<br />
355<br />
4 455:-<br />
1 401:- 1 152:-<br />
- 45 700:-<br />
3 600<br />
2 600<br />
260:-<br />
340<br />
3 891:-<br />
3 971<br />
2 715<br />
258:-<br />
334<br />
4 427:-
Grundskolans positiva resultat uppgick till 2,4 Mkr eller<br />
1 % av budgeterad omsiutning. Nettokostnaderna är,<br />
trots en ökning med ca 100 elever, nästan ofbränd.rade<br />
jämfört med 1992.<br />
Grundskolans undervisningsorganisation minskades<br />
hösten 1992/93 med 200 veckotimmar (2 %). Den<br />
minskade förbrukningen av undervisningsmedel och<br />
inventarier utgör ett led i anpassningen till de krympande<br />
resurserna. Färre vikariattjänstgöringar innebär ett bättre<br />
utfall för lönekostnaderna. Vaktmästarorganisationen<br />
minskades med två tjänster hösten 1992.<br />
Elever<br />
6 000<br />
5 800<br />
5 600<br />
5 400<br />
5 200<br />
5 000<br />
4 800<br />
4 600<br />
—0---- Elever<br />
—•-— Vtr/elev<br />
“ ‘D t 00 Q C — Cfl<br />
00 00 00 00 00 Q C 0 C C<br />
Veckotim!<br />
elev 2,15<br />
Under hösten <strong>1993</strong> gick 39 elever i andra <strong>kommun</strong>ers<br />
skolor, en ökning med 13 elever jämfört med 1992. 1<br />
fristående skolor har antalet ökat med fem till totalt 104<br />
elever <strong>1993</strong>. Av kostnaderna, 5,5 Mkr, utgör 4,1 Mkr<br />
ersättning till fristående skolor. Genom nya regler för<br />
bidrag till fristående skolor har kostnaderna dubblerats<br />
jämfört med 1992.<br />
Ekonomi<br />
Mkr 1990 1991 1992 <strong>1993</strong><br />
Intäkter 4,7 11,0 14,5 14,7<br />
Kostnader 61,4 85,1 91,6 87,4<br />
Nettokostnad -56,7 -74,1 -77,1 -72,7<br />
Kommunbidrag 52,7 62,3 79,9 79,3<br />
Årets resultat -4,0 -11,8 2,8 6,6<br />
Prestationer Budget<br />
1992 <strong>1993</strong> <strong>1993</strong><br />
Gymnasieskola<br />
Antal elever<br />
Kostnad/elev<br />
Undervisningsmedel/elev<br />
Vuxenutbildning<br />
Antal kursdeltagare<br />
Kostnad/elev<br />
Undervisningstimmar<br />
“ 00 0<br />
2,10<br />
2,05<br />
2,00<br />
1,95<br />
1,90<br />
1,85<br />
1289 1360 1363<br />
49 400:- - 48 600:-<br />
2 173:- 2 298:- 1 642:-<br />
2826 2700 3364<br />
12 700:- - 13 164:-<br />
17 600 16 545 17 115<br />
Gymnasieskolan redovisar ett positivt resultat på 4,5 Miu<br />
eller 7 % av <strong>kommun</strong>bidraget medan vuxenutbildningens<br />
del av resultatet är 2,1 Mkr eller 16% av <strong>kommun</strong>bidraget.<br />
Gymnasieskolans undervisningsorganisation minskades<br />
hösten 1992 med 75 vtr eller 3 %. Avgiftsintäkterna för<br />
skollunch uppgick till 1,3 Mkr under <strong>1993</strong>. Personalkostnaderna<br />
blev lägre än beräknat eftersom sjukfrån<br />
varon sjönk och behovet av vikarier därmed blev lägre<br />
än tidigare år.<br />
00 00 00 00 00 00 0 0 C Q<br />
Diagrammet visar förändring av elevantal samt veckotimmar/elev under<br />
den senaste lO-årsperioden. Inför höstterminens början byttes de traditionella gymnasie<br />
Gymnasieskola och vuxenutbildning<br />
linjerna ut mot utbildningsprogram. Eleverna på bilden har<br />
valt det estetiska programmet vid Fässbergs gymnasium.<br />
Hösten <strong>1993</strong> utökades verksamheten med en tredje<br />
årskurs för vissa linjer. Eftersom utökningen tillkommit<br />
som en statlig arbetsmarknadsåtgärd erhöll <strong>kommun</strong>en<br />
statsbidrag.<br />
Jämfört med 1992 har inventarie- och läromedelsinköp<br />
motsvarande drygt 1 Mkr förskjutits i tid. Lämpliga<br />
läromedel för de nya programmen fanns inte tillgängliga<br />
i någon större utsträckning under <strong>1993</strong>. Nettokostnaderna<br />
för inter<strong>kommun</strong>ala ersättningar har tillsammans med<br />
inackorderingstillägg varit 4,4 Mkr eller 18% lägre än<br />
1992. Antalet elever i andra <strong>kommun</strong>er var 532 under<br />
hösten <strong>1993</strong>. Jämfört med 1992 är detta en minskning<br />
med 147 elever. Andra <strong>kommun</strong>ers elever i <strong>Mölndals</strong><br />
gymnasieskolor var 170 hösten <strong>1993</strong>. Hösten 1992 fanns<br />
145 elever från andra <strong>kommun</strong>er.<br />
Färre elever i andra <strong>kommun</strong>er innebär också att skol<br />
skjutskostnaderna (kort för kollektivtrafik) har minskat<br />
med 8 %. Skolskjutskostnaden var 3 039:- i genomsnitt<br />
per elev.<br />
Vuxenutbildningens undervisningsorganisation minskades<br />
hösten 1992 med 15 % till 15 623 undervisningstimmar,<br />
som ett led i de sparåtgärder nämnden vidtog inför <strong>1993</strong>.<br />
Läsåret <strong>1993</strong>/94 har verksamheten utökats med 2 833<br />
timmar avseende kurser med arbetsmarknadsstödjande
akgrund. Statsbidrag har utgått med viss schablon.<br />
xenutbi1d.ningenS nettokostnader har dock minskat då<br />
flera av de nytillkomna eleverna har kunnat placerats i<br />
befintliga kurser. Överskott har dessutom skapats mot<br />
budgeten för Svenska för Invandrare samt i den tekniska<br />
utbildning som startade hösten <strong>1993</strong>.<br />
Övrig verksamhet<br />
9tnomi<br />
Mkr<br />
1990 1991 1992 <strong>1993</strong><br />
Intäkter 172,7 176,4 188,8 21,8<br />
Kostnader -133,8 -125,0 -153,9 -151,6<br />
Neitokostnad ‘38,9 51,4 34,9 -129,8<br />
Kommunbidrag -8,2 -47,0 -33,5 132,8<br />
Årets resultat 30,7 4,4 1,4 3,0<br />
Pitationer<br />
Skolmiiltider<br />
Andel grundskoleelever<br />
som liter i %<br />
Andel gymnasieelever<br />
som liter i %<br />
Råvarukostnad/egen<br />
lunchportion<br />
l3ruttokostnadlegen<br />
lunchp (exkl lokalkostn)<br />
Budget<br />
1992 <strong>1993</strong> <strong>1993</strong><br />
Större andelen av kostnaderna under övrig verksamhet<br />
utgörs av kostnader för skolfastigheter. 1 samband med<br />
att Samfast tagit över lokalerna har kostnader (kapital<br />
kostnader) och ytor räknats om och kommer från 1994<br />
att fördelas via hyror till respektive ansvarsenhet.<br />
Uppföljningsansvaret för ungdomar under 20 år har<br />
förändrats så att de tidigare ungdomsplatserna har ersatts<br />
av individuella program. Täckningsgraden har ökat då<br />
elever från andra <strong>kommun</strong>er ersätts med hogre belopp an<br />
tidigare Nettokostnaderna minskade fran 1,1 Micr till<br />
0,7 Mkr.<br />
Uppdragsutbildningens överskott ligger på ca 15 % av en<br />
omsiutning på 2,5 Mkr.<br />
VIKTIGA HÄNDELSER<br />
87 90 88<br />
GynhIlasiesurskolan omlokaliserades<br />
Verks heten flyttades från omsorgsförvaltningens<br />
lokaler i Tulebo till Fässbergsgynmasiet. Där bedrivs nu<br />
Undervisning i form av yrkesträning för ett 20-tal elever<br />
och Yrkesutbildiing inom teknisk service och konsum<br />
tion med ca 15 elever. Samtidigt minskade hyreskost<br />
fladerna med 600 tkr.<br />
Satsning på elever med särskilda behov<br />
Ett nytt skoldaghem för högstadieelever startades i<br />
Lindome (Lindevi - f.d lägergården) i samverkan med<br />
Kultur-Fritid och Socialförvaltningen. BOU-nämndens<br />
andel finansierades genom omdisponering av den<br />
reguljära undervisningsresursen. Verksamheten omfattar<br />
ett 10-tal elever.<br />
En klass för grundskoleelever med psykiska särdrag<br />
inrättades hösten <strong>1993</strong> på Ekenskolan. Verksamheten<br />
finansieras genom den minskade kostnaden för interkom<br />
munala ersättningar som uppstår genom att <strong>Mölndals</strong>elever<br />
stannar i <strong>kommun</strong>ens skola.<br />
Gymnasieskolan förändras<br />
Reformeringen av gymnasieskolan höstterminen <strong>1993</strong><br />
innebar införande av olika utbildningsprogram och en<br />
mer kursutformad utbildning. Sedan staten lämnat<br />
särskilda bidrag kunde en tredje årskurs för de nuvarande<br />
två-åriga linjerna Bygg- och anläggning, Handel- och<br />
kontor samt Vård (barn-ungdom) startas som särskilda<br />
åtgärder mot arbetslösheten.<br />
Skolmåltidsavgiften infördes fr om vårterminen. Elever-<br />
69 71 74 na får betala terminsbelopp med 600:- för våren och<br />
5:88 6:34 5:85<br />
500:- för hösten. Avgiften motsvarar cirka 6 kronor per<br />
ortion.<br />
17:94 18:21 17:53<br />
27<br />
Vuxenutbildningen utökas<br />
Undervisningen inom vuxenutbildningen ökades med ca<br />
10 % under <strong>1993</strong>. Detta skedde med kursutbud för<br />
arbetslösa.<br />
EFFEKTIVITET<br />
Veckotimantalet har sjunkit<br />
Grundskolans organisation redovisar mellan läsåren<br />
92/93 och 93/94 en reducering i veckotimmar per elev<br />
från 2,0 till 1,94 eller ca 3 %.<br />
Mer utbildning men lägre kostnader<br />
Nya utbildningar i form av teknisk linje årskurs tre<br />
kemi-teknisk gren, bygg- och anläggningsteknisk linje<br />
årskurs två samt introduktionskurs för invandrare starta<br />
des hösten <strong>1993</strong>. Nettokostnaderna för gymnasieskolan<br />
har därigenom minskat eftersom utökningen inneburit<br />
lägre inter<strong>kommun</strong>ala kostnader.<br />
Varierat serviceutbud i barnomsorgen<br />
Tidigare har all daghemsverksamhet haft samma service<br />
när det gäller öppethåilandetider. Under 1992 började<br />
förberedelserna med införandet av ett så kallat varierat<br />
serviceutbud. Detta innebär att vissa daghemsavdelningar<br />
har kortare öppethållande. Personalstyrkan på avdel<br />
ningarna minskar och, föräldrarna får betala en något<br />
lägre avgift. Inför hösten <strong>1993</strong> infördes 9-timmarsöppet
på24 avdelningar i <strong>kommun</strong>en. Åtgärden innebär en be<br />
sparing på 1 Mkr per år.<br />
Lång kö trots 240 nya platser<br />
1 skolbarnomsorgsprojektet III utökades fritidshems<br />
verksamheten med 105 platser. Samtliga platser har<br />
tillkommit i befintliga lokaler och till en mycket låg<br />
nettokostnad. Dessutom har 17 platser tillkommit genom<br />
utökning av platser i befintlig verksamhet. Under <strong>1993</strong><br />
har alla daghem permanent ökat barnantalet med 1 barn!<br />
grupp, totalt ca 100 barn. Vidare har 17 förskoleplatser<br />
tillkommit genom omorganisation . Trots utökningen av<br />
platser är det nu, liksom tidigare år, lång kö till barnomsorg<br />
i <strong>kommun</strong>en.<br />
Barnomsorgskön <strong>1993</strong><br />
400<br />
350<br />
300<br />
250<br />
,.1<br />
200<br />
150<br />
100<br />
50<br />
0<br />
-____________<br />
01- 31- 30- 30- 31jan<br />
mar jim sep dec<br />
Nedgången i kön under sommaren beror på att det i augusti finns mest<br />
lediga platser.<br />
JÄMFÖRELSETAL<br />
,/dskola Lärare/bO elever Kvm-yta/elev<br />
Mölndal<br />
Kungsbacka<br />
Härryda<br />
Kungälv<br />
Uddevalla<br />
Gymnasieskola<br />
Mölndal<br />
Kungsbacka<br />
Härryda<br />
Kungälv<br />
Uddevalla<br />
Vuxenutbildn.<br />
Mölndal<br />
Kungsbacka<br />
Härryda<br />
Kungälv<br />
Uddevalla<br />
Barnomsorg<br />
Mölndal<br />
Härryda<br />
Kungsbacka<br />
Kungälv<br />
\Uevalla<br />
Rationellare städning<br />
Städorganisationen har förändrats och rationaliserats<br />
under <strong>1993</strong>. Detta kommer att innebära besparingar i<br />
storleksordningen ca 2 Mkr per år. Effekterna är ännu<br />
blygsamma på grund av utökat antal lokaler att städa<br />
genom det omfattande arbetet med introduktion av den<br />
nya städorganisationen.<br />
FRAMÅTBLICK<br />
Barnomsorgsiagen ökar planeringsbehovet<br />
Riksdagen har fattat beslut om en skyldighet för kom<br />
munen att ordna barnomsorg som gäller från och med<br />
1995. Enskilt driven verksamhet får samtidigt rätt till<br />
<strong>kommun</strong>ala bidrag. Senaste bamomsorgsplanen visade en<br />
brist på 350 platser och i kön finns vid årsskiftet 93-94<br />
lika många barn. Efterfrågan kan dock påverkas om ett<br />
vårdnadsbidrag införs.<br />
Ny läroplan för grundskolan<br />
För grundskolan införs en ny läroplan successivt från<br />
och med läsåret 1995/96 med början i årskurs ett till sju.<br />
Här förutsätts ett större lokalt engagemang och en högre<br />
grad av samverkan med elever och föräldrar.<br />
Ökat samarbete medföretagen<br />
Införandet av de nya programmen i gymnasieskolan är<br />
genomförd i alla årskurserna i och med läsåret 1995/96.<br />
Den arbetsplatsförlagda utbildningen medför ett närmare<br />
samarbete med näringslivet.<br />
Elever/klass Kostnad 1992\<br />
8,7 15 22,5 47700<br />
7,6 15 21,8 39900<br />
8,2 14 22,8 43 900<br />
8,5 14 22,9 48 200<br />
83 14 23,5 46700 fil<br />
Andel elever i<br />
annan <strong>kommun</strong><br />
6,4 16 34,2 49400<br />
6,8 21 20,1 46 100<br />
- - 100,0 -<br />
7,0 13 25,6 42600<br />
7,6 15 12,8 49300<br />
2,3<br />
2,9<br />
3,0<br />
2,3<br />
Antal barn per anställd 1992<br />
daghem fritidshem<br />
Deltagare per Deltagare per<br />
kurs/grupp, kurs/grupp,<br />
gymnasial påbyggnad<br />
23 20 12700<br />
23 11 13500<br />
21 19 13400<br />
21 20 11 400<br />
21 16 15600<br />
Källa: Jåmförelsetal för skolan 1992/93 (skolverket) :5<br />
9,9 Jämförelsetal för socialtjänsten 1992,<br />
4,6 9,0 (Svenska <strong>kommun</strong>förbundet, SCB,<br />
2,8 Socialstyreden)<br />
8,3
Byggnadsnämnden<br />
Ordförande: Berit Ozolins (fp)<br />
Stadsarkitekt: Siegfried Huber<br />
Stadsingenjör: Göran Berndtson<br />
Byggnadsnämnden har enligt Plan- och Bygglagen och <strong>kommun</strong>ala målsättningsbeslut det<br />
närmaste inseendet över byggnadsverksamheten i <strong>kommun</strong>en. Nämnden har tvåförvaltningarför<br />
beredning och verkstäiighet av sin verksamhet; stadsarkitektkontoret och stadsingenjörskontoret.<br />
EKONOMI<br />
Mkr 1990 1991 1992 <strong>1993</strong><br />
RESULTATRÄKNING<br />
Intäkter<br />
Kostnader<br />
Verksamhetens nettokostnader<br />
Kommunbidrag<br />
Interna räntekostnader<br />
Resultat efter <strong>kommun</strong>bidrag<br />
Avskrivningar<br />
ÅRETS RESULTAT<br />
INVESTERINGAR<br />
Nettoinvesteringar<br />
Budgeterad nettoinvestering<br />
Differens<br />
1 nilmndens totala resultatrtlkning har förvatiningsinterna poster eliminerals<br />
ÅRETS RESULTAT<br />
6,2<br />
19,0<br />
-12,8<br />
Sammanfattning<br />
Byggnadsnämnden visar ett positivt resultat på 1,5 Mkr.<br />
Av resultatatet hör 0,6 Mkr till stadsarkitektkontorets<br />
verksamhet och 0,9 Mkr till stadsingenjörskontorets<br />
verksamhet.<br />
Stadsarkitektkontoret<br />
Stadsarkitektkontorets positiva resultat hänför sig till en<br />
aktiv byggverksamhet i <strong>kommun</strong>en. Jämfört med före<br />
gående år har verksamheten minskat. Minskningen har<br />
däremot inte varit av den omfattningen som prognostise<br />
rats.<br />
Stadsarkjtektkontorets totala intäkter <strong>1993</strong> blev 5,8 Mkr<br />
vilket ger en kostnadstäckning med 61% och är 1,0 Mkr<br />
bättre än berifl(Jlat Intäkterna består till stor del av<br />
11,1 12,0<br />
20,0 23,5<br />
-8,9 -11,5<br />
9,1<br />
17,5<br />
-8,4<br />
17,4 14,8 14,3 11,1<br />
-0,3 -0,4 -0,4 -0,4<br />
4,3 5,5 2,4 2,3<br />
-0,4<br />
3,9<br />
-0,6 -0,7 -0,8<br />
4,9 1,7 1,5<br />
0,3 0,6 0,2<br />
0,5 1,6 1,4<br />
0,2 1,0 1,2<br />
29<br />
0,2<br />
0,2<br />
0<br />
KOSTNADS-IINTAKTSSTRUKTUR<br />
Material/Tjänster<br />
Kapitalkostnader<br />
Ovriga intäkter<br />
Komdrag.<br />
Statsbidrag<br />
Personal<br />
förskottsinbetalningar av besiktningsavgifter samt<br />
planavgifter,<br />
Besiktningsavgifterna uppgick till 1,2 Mkr och avser<br />
arbeten som skall utföras efter att ett byggnadslov har<br />
beviljats. Planavgiftema uppgick till 1,9 Mkr och tas ut<br />
i samband med att ett bygglov lämnas och inte när<br />
planen är antagen. Utnyttjas inte bygglovet skall normalt<br />
både besiktningsavgiften och planavgiften på begäran<br />
återbetalas.<br />
Resterande intäkter består av granskningsavgifter på 2,3<br />
Mkr samt statsbidrag för underhållsbesiktningar på<br />
0,4 Mkr.<br />
Stadsarkitektkontorets kostnader uppgick totalt till<br />
9,7 Mkr vilket är 0,4 Mkr mer än beräknat. Underskottet<br />
beror främst på återbetalda avgifter för bygglov.
Stadsingenjörskontoret<br />
Stadsingenjörskontorets positiva resultat på 0,9 Mkr<br />
beror till 1/3 av ökade intäkter och till 2/3 av minskade<br />
kostnader.<br />
På intäktssidan är det fastighetsbildningsverksamheten<br />
som genererat överskottet. Att antalet nybildade fastig<br />
heter visar en låg nivå trots ökade intäkter från fastig<br />
hetsbildningsverksaniheten beror till viss del av den<br />
nuvarande marknadssituationen med längre tidsrymd<br />
mellan registreringen av preliminära fastighetsbildnings<br />
beslut och färdigställandet.<br />
På kostnadssidan är det i första hand personalkostnader<br />
na som är lägre än beräknat till följd av tjänstledighet,<br />
sjukfrånvaro och föräldraledighet.<br />
Planerade investeringar i instrument för mätningsverk<br />
samheten har senarelagts i avvaktan på i första hand<br />
nästa generations instrument för mätning med hjälp av<br />
satelliter, så kallad gps-teknik.<br />
Prestationer Budget<br />
Ärenden i byggnads<br />
nämnden, antal §<br />
Delegeringsärenden<br />
Förhandsbesked<br />
Bygglov<br />
- nya<br />
- nya<br />
- om-<br />
- nya<br />
- om-<br />
- övriga<br />
en-! tvåbostads<br />
hus (lgh)<br />
flerbostadshus (lgh)<br />
och tillbyggnad<br />
av bostäder<br />
kontors/industri!<br />
lager/off byggn<br />
och tillbyggnad<br />
av kontor etc<br />
lov, tillstånd<br />
Antagna eller godkända<br />
planer<br />
Nybildade fastigheter 245<br />
Grundkartor och<br />
fastighetsförteckning 24<br />
1992 <strong>1993</strong> <strong>1993</strong><br />
1) Avser även grupp/parhus inom större bostadsområden<br />
2) Avser ca 15 projekt<br />
3) Avser gruppbostäder<br />
VIKTIGA HÄNDELSER<br />
393 --<br />
254<br />
571 450 504<br />
16 16 6<br />
1281) 40 17<br />
6792) 100 -<br />
förutsättningarna för <strong>kommun</strong>ens tekniska verksamhet.<br />
Anledningen till översynen är den minskade efterfrågan<br />
på tekniska tjänster samt krav på ratonalisering. Sam<br />
tidigt med den <strong>kommun</strong>interna utredningen pågår den<br />
statliga LI-utredningen med en total översyn av organisa<br />
tionen för fastighetsbildning, fastighetsregistrering,<br />
fastighetsdataverksamhet, produktion av kartor och annan<br />
landskapsinformation m m.<br />
Planarbeten med stora möjligheter<br />
Översiktplanearbeten för nya stora bostadsområden i<br />
Heljered och Västra Balltorp har avslutats. Sammanlagt<br />
innehåller planerna möjligheter till 2 500 lägenheter samt<br />
verksamhetsområden. Bland många detaljplaner kan<br />
nämnas Östra Eklanda med fortsatt bostadsutbyggnad<br />
med över 400 lägenheter och en skola, <strong>Mölndals</strong> Cen<br />
trum och detaljplaner för Astra-Hässle AB.<br />
EFFEKTIVITET<br />
Bättre utsikter i digital miljö<br />
Stadsingenjörskontoret har genom projektet “Utsikt från<br />
Mölndal” vidtagit åtgärder för att skapa förutsättningar<br />
för effektivare produktion i digital miljö. 1 projektet har<br />
studier/praktik genomförts beträffande:<br />
- system<br />
för omvandling av analoga höjdkurvor till<br />
digital form<br />
.-—---— .<br />
__________-•--.-•---<br />
Hässle Astra AB har genomfört en omfattande utbyggnad<br />
84 200 100 under de senaste fira åren. 1995 kompletteras anläggningen<br />
8 6 7<br />
56 26 30<br />
416 400 350<br />
Nybyggnadskartor 43 -- 17<br />
Total översyn av organisationen<br />
med en kontorsbyggnad i nio våningar.<br />
Rätt saker på rätt tid<br />
21 18 12 Från januari <strong>1993</strong> har stadsarkitektkontoret infört ett<br />
-- 44<br />
-- 12<br />
Under <strong>1993</strong> påbörjades en översyn av de organisatoriska<br />
tidsredovisningssystem. Syftet med tidsredovisningen är<br />
att kartlägga arbetstiden och målet är att med stöd av<br />
30<br />
kartläggningen “göra rätt saker på rätt tid”. En utvärde<br />
ring av år <strong>1993</strong> har skett och skall följas upp under<br />
1994.
FRAMÅTBLICK<br />
Fortsatt lågkonjiiilktur inom byggnadsverksam<br />
heten<br />
detaljmätning med gps-teknik (Global Positioning<br />
System)<br />
system för småskaliga kartdatabaser (översiktskartor)<br />
Lågkoni unkturen inom byggnadsverksamheten, fram<br />
tbral It beträffande bostadsbyggandet, kommer att fortsät<br />
ta under år 1994 och troligen även inpå år 1995. Industri-<br />
och kontorsbyggflatiOflen kan komma att nå en högre<br />
iiivi år 1994 jämfört med år <strong>1993</strong>. Bedömningen grun<br />
dar sig på Mölnlycke AB:s etablering i <strong>Mölndals</strong> kom<br />
mun, Astra-l-Iässle AB:s planer på en administrations<br />
byggnad samt övrig na.ringslivsutveckling i <strong>kommun</strong>en.<br />
För 1994-1995 bör infrastruktursatsningama med bl a<br />
Europaväg 6 ge upphov till arbetsinsatser från i huvud<br />
sak planverksamheten.<br />
JÄMFÖRELSETAL<br />
Ändring a’ beslut<br />
1 det första av nedanstående diagram visas andelen till<br />
Länsstyrelsen överklagade beslut avseende bygglov och<br />
planer under perioden 1juli1991 till 30juni 1992. Det<br />
andra diagrammet visar hur stor andel av de överklagade<br />
besluten som Länsstyrelsen har ändrat.<br />
16%<br />
14%<br />
12%<br />
l/<br />
8%<br />
f0/<br />
‘.3/0<br />
40 /<br />
/0<br />
0%<br />
Andelen överklagade beslut<br />
Källa: Länsstyrelsen Göteborg och Bohuslän<br />
Överklaganden av bygglov och plunbeslut<br />
0 -u “<br />
0<br />
31<br />
1<br />
25%<br />
20%<br />
15%<br />
10%<br />
5%<br />
0%<br />
Andelen ändrade beslut<br />
st<br />
0 5)<br />
-<br />
\ Källa: Länsstyrelsen Göteborg och Bohuslän<br />
Overklaganden av bygglov och planbeslet<br />
8 1 1<br />
E
Energiverksstyrelsen<br />
Ordförande: Åke Persson (c)<br />
Energiverkschef: Rolf Johansson<br />
Mölndal Energi distribuerar el inom <strong>Mölndals</strong> tätort och fjärrvärme i tätorterna Mölndal, Kållered och Lindome.<br />
Verksamhetsområdet innebär ett stort ansvarför miljön, vilket påverkar val av bränslen och rening av utsläpp.<br />
Men även energianvändning är viktig. Genom energieffektivisering blir produktionen lägre och utsläppen mindre.<br />
EKONOMI KOSTNADS-/INTÄKTSSTRUKTUR<br />
Mkr 1990 1991 1992 <strong>1993</strong><br />
RESULTATRÄKNING<br />
Intäkter<br />
Kostnader<br />
Verksamhetens nettointäkter<br />
Kommunbidrag<br />
Interna räntekostnader<br />
Resultat efter <strong>kommun</strong>bidrag<br />
Avskrivningar<br />
ÅRETS RESULTAT<br />
INVESTERINGAR<br />
Nettoinvesteringar<br />
Budgeterad nettoinvestering<br />
Differens<br />
1 nämndens totala resultaträkning har förvallningsinterna poster eliminerat.s<br />
ÅRETS RESULTAT<br />
Resultatet är plus 19,4 Mkr. Eftersom Mölndal Energi<br />
avräknas som egen ekonomisk enhet kommer resultatet<br />
kunderna tillgodo.<br />
Orsaken till årets resultat är bland annat lägre kostnader<br />
än budgeterat för råkraft och bränsle.<br />
Prestationer Budget<br />
Elforsörjning<br />
177,6 220,9 220,3 229,8<br />
137,7 168,2 173,3 174,7<br />
39,9 52,7 47,0 55,1<br />
3,5 0,4 0,5 0<br />
-21,0 -27,0 -27,4 -19,2<br />
22,4 26,1 20,1 35,9<br />
-17,2 -13,9 -13,0 -16,5<br />
5,2 12,2 7,1 19,4<br />
1992 <strong>1993</strong> <strong>1993</strong><br />
- Mottagen råkraft MWh 370 962 380 000 380 966<br />
- Antal<br />
- Försåld<br />
lågspännings<br />
15,6<br />
20,1<br />
4,5<br />
abonnenter 18 862 19 094 19 380<br />
kraft MWh 351 401 364 040 367 636<br />
35,3 6,8 6,1<br />
64,7 27,0 16,6<br />
29,4 20,2 10,5<br />
32<br />
- Produktion<br />
Överskott Personal<br />
Prestationer Budget<br />
Fjärrvärmeförsörjning<br />
och inköp<br />
av väme MWh<br />
- Kostnad per MWh<br />
- Intäkt<br />
producerad och inköpt<br />
värme<br />
per MWh<br />
försåld värme, kr<br />
VIKTIGA HÄNDELSER<br />
1992 <strong>1993</strong> <strong>1993</strong><br />
199 700 210 000 217 700<br />
174:- 188:- 169:-<br />
443:- 430:- 425:-<br />
Under året har ett förslag till bolagisering av energiverksamheten<br />
framtagits.
1 samband med den förväntade avregleringen av elmark<br />
nadefl har en ökning av marknadsaktiviteterna till<br />
kunderna skett under året bland annat genom olika<br />
erbjudanden av energitjflSter.<br />
El<br />
E1ZF<br />
Mkr<br />
lntäktcr<br />
Kostnader<br />
Årets resultat<br />
Intikter<br />
Kostnader<br />
Årets resultat<br />
1990 1991 1992 <strong>1993</strong><br />
107,6 133,5 138,3 143,7<br />
104,2 125,6 133,8 131,5<br />
3,4 7,9 4,5 12,2<br />
DistributiOflSflätet har under året utökats inom Eklanda<br />
samt till ny pumpstation vid Rådasjön.<br />
SikerhetshÖj ande åtgärder har under året vidtagits på<br />
dan läggningama.<br />
Leveransstikerhetefl i eldistributionen har varit god.<br />
För hushållskunder har eltaxan höjts med ca 1 %.<br />
Underhåll och skötsel av gatubelysning och trafiksignaler<br />
har skett på uppdrag av gatukontoret. Bland annat har ca<br />
100 korrosionsskadade gatubelysningsstolpar ersatts med<br />
nya.<br />
Fjäm’/irme<br />
Ekonomi<br />
Mkr 1990 1991 1992 <strong>1993</strong><br />
70,0 84,3 82,6 86,2<br />
71,7 79,9 80,6 78,8<br />
-1,7 4,4 2,0 7,4<br />
Fjärrvärmeproduktionen har under året haft hög till<br />
gingIighet. Huvudbränslet har varit torv som till största<br />
delen köps från svenska leverantörer.<br />
Distributionsnätet har byggts ut bland annat inom<br />
Centrala Eklanda. Totalt har 8 stycken nya fastigheter<br />
anslutits med en sammanlagd effekt av 900 kW motsva<br />
rande ca 1 % ökning.<br />
Utbyggnaden av fjärrvärmen bidrar till att förbättra<br />
miljön eftersom den ersätter eldning i mindre pann<br />
centraler. Under år 1994 kommer utbyggnaden att<br />
fortsätta.<br />
FRAMÅTBLICK<br />
Regeringen har under december <strong>1993</strong> beslutat om en<br />
lagrådsremiss med inriktning mot en avreglerad elmark<br />
nad. Proposition väntas under februari 1994 och riks<br />
dagen väntas fatta beslut under våren 1994 med inrikt<br />
ning mot ett genomförande till den 1januari1995.<br />
33<br />
Med anledning härav kommer frågan om bolagisering av<br />
energiverksamheter åter att aktualiseras under år 1994<br />
för genomförande till den 1juli1994.<br />
Bolagisering av energiverksamheten behövs inför de<br />
stora förändringar som en avreglering av elmarknaden<br />
medför.<br />
JÄMFÖRELSETAL<br />
,7Årskostnad lägenhet, 16 A, 2800 kWh<br />
2500
Gatunämnden / Trafiknämnden<br />
Ordförande: Kjell Tengelin (m)<br />
Gatudirektör: Olle Niste<br />
Gatukontoret, som lyder under gatunämnden/trafiknämnden, är <strong>kommun</strong>ens väghållare med ansvarför<br />
<strong>kommun</strong>ala gator och vägar. 1 Kållered och Lindome är vägföreningar väghållare på delar av vägnätet.<br />
Gatukontoret har vidare ansvaretför vatten och avlopp, renhållning, avfallsinsamling och återvinning samt<br />
för parkförvaltning, kollektivtrafikplanering, parkering och offrntlig belysning. Dessutom ansvarar<br />
gatukontoretför en större del av <strong>kommun</strong>ens investeringsvolym.<br />
Verksamheten styrs i stor utsträckning av lagar och förordningar som väglag, plan- och bygglag (PBL),<br />
vägtrafikkungörelse, va-lag, renhållningslag och hälsoskyddsförordning.<br />
EKONOMI KOSTNADS-/INTÄKTSSTRUKTUR<br />
Mkr 1990 1991 1992 <strong>1993</strong><br />
RESULTATRÄKNING<br />
Intäkter<br />
Kostnader<br />
Verksamhetens nettokostnader<br />
Kommunbidrag<br />
Interna rlintekostnader<br />
Resultat efter <strong>kommun</strong>bidrag<br />
Avskrivningar<br />
ÅRETS RESULTAT<br />
INVESTERINGAR<br />
Nettoinvesteringar<br />
Budgeterad nettoinvestering<br />
Differens<br />
1 ninndens totala resultatr5kning har förvalt.ningsinterna poster eliminerats<br />
ÅRETS RESULTAT<br />
Sammanfattning<br />
Gatukontoret redovisar <strong>1993</strong> ett positivt resultat på<br />
14,1 Mlcr. Resultatet är en ökning med 8,1 Mkr jämfört<br />
med föregående år då gatukontoret redovisade ett<br />
positivt resultat på 6,0 Mkr. Gatukontoret har en omslut<br />
ning <strong>1993</strong> på 233 Mkr. 1992 var omsiutningen 256 Mkr.<br />
Det positivta resultatet <strong>1993</strong> beror till största delen på att<br />
kollektivtrafiken lämnade ett större överskott än beräk<br />
nat. Vidare beror det positiva resultatet på lägre kapital<br />
107,7 148,6 148,1 129,2<br />
143,1 183,8 190,4 173,2<br />
-35,4 -35,2 -42,3 -44,0<br />
90,0 95,9 114,2 118,3<br />
-34,0 -38,3 -48,0 -40,3<br />
20,6 22,4 23,9 34,0<br />
-15,0 -16,8 -17,9 -19,9<br />
5,6 5,6 6,0 14,1<br />
22,2 33,3 32,3 32,2<br />
78,5 64,8 70,8 40,6<br />
56,3 31,5 38,5 8,4<br />
34<br />
Statsbidrag<br />
kostnader på grund av att investeringar har senarelagts<br />
samt en återbetalning från Göteborgsregionens Ryaverks<br />
aktiebolag, GRYAAB.<br />
Under <strong>1993</strong> utfördes investeringar för 32,2 Mkr. De<br />
budgeterade investeringmedlen uppgick till 40,6 Mkr.<br />
Investeringar av betydelse som igångsattes under året är<br />
ombyggnaden av vattenverket Norra Verket, lakvatten<br />
bassäng på Kikås avfallsanläggning samt utvidgning och<br />
fördjupning av Stora Ån.
Skattefinansierad verksamhet<br />
mi<br />
Mkr<br />
Intäkter<br />
Kostnader<br />
NetlokoSmad<br />
KommUnbid<br />
Årets resultat<br />
9iestatiOfler<br />
1990 1991 1992 <strong>1993</strong><br />
32,9 85,7 113,9 87,2<br />
84,0 158,8 187,6 167,1<br />
-51,1 -73,1 -73,7 -79,9<br />
59,3 70,5<br />
8,2 -2,6<br />
Viighllniflg<br />
Antal m2 <strong>kommun</strong>al körbaneyta<br />
(tusental m2)<br />
1 725<br />
Kostn per m2 körbaneyta, kr 34,34<br />
därav beläggningsunderhåll 4,57<br />
vinterväghållning 1,95<br />
Kostnad per invånare, kr 1130<br />
varav kapitalkostnader 553<br />
Offcnthg belysning<br />
Antal belysningspunkter<br />
offentlig belysning<br />
Kostnad per ljuspunkt, kr<br />
Kostnad per invånare, kr<br />
varav kapitalkostnader<br />
Parker<br />
Kostnad per invånare<br />
varav kapitalkostnader<br />
78 3 78 1<br />
46 -1 ‘8<br />
Budget<br />
1992 <strong>1993</strong> <strong>1993</strong><br />
12 448<br />
724<br />
173<br />
45<br />
371:-<br />
122<br />
1 750<br />
32,00<br />
2,97<br />
3,09<br />
1 061<br />
499<br />
12 650<br />
754<br />
181<br />
41<br />
343:-<br />
113<br />
1 730<br />
32,03<br />
4,47<br />
2,82<br />
1 049<br />
541<br />
12 437<br />
589<br />
139<br />
7<br />
304:-<br />
124<br />
1 den skattefinansierade verksamheten ingår väghållning,<br />
offentlig belysning, parker samt teknisk administration.<br />
Under <strong>1993</strong> var nettokostnaden för den skattefinansiera<br />
de verksamheten -79,9 Micr vilket är en ökning med 6,2<br />
Mkr jämfört med 1992. Nettokostnaden för <strong>1993</strong> var<br />
beräknad till -78,1 Mkr vilket ger ett negativt resultat för<br />
perioden på 1,8 Mkr.<br />
Vighållning inklusive offentlig belysning<br />
Av de totala nettokostnaderna för den skattefinansierade<br />
verksamheten har 59,3 Mkr förbrukats till väghållning<br />
inklusive offentlig belysning. Den förbrukade nettokost<br />
naden är 1,2 MJcr högre än beräknat. Underskottet beror<br />
till Stor del på att redovisade kapitalkostnader blev 1,1<br />
Mkr högre än budgeterat. Härav hänför sig 0,8 Mlcr till<br />
JuSteringar av anläggningsvardena samt 0,3 Mkr för ej<br />
beräknade kapitalkostnader för projektering av Spår<br />
Från och med <strong>1993</strong> erhåller inte gatunämnden några<br />
Specialdestiflerade statsbidrag för stats<strong>kommun</strong>ala gator<br />
och vägar. Under 1992 var motsvarande statsbidrag<br />
7,9 Mkr. Gatunän,.nden har kompenserats för de ute<br />
blivna statsbidraget genom ett ökat <strong>kommun</strong>bidrag.<br />
35<br />
Kostnaderna för offentlig belysning innefattar dels<br />
löpande drift, underhåll samt energiavgift och dels kost<br />
nader för byten av rostskadade stolpar. Den sänkta ser<br />
vicenivån med färre utryckningar för byte av lampor har<br />
gett väntad besparingseffekt.<br />
Anläggningsverksamheten har reducerats kraftigt.<br />
Volymen har halverats och därmed anpassats till efter<br />
frågevolymen. Den stora omställningen för gatukontoret<br />
har inneburit extraordinära kostnader för att lösa den<br />
uppkomna övertaligheten.<br />
Vinterväghållningen har under de senaste årens milda<br />
vintrar gett överskott mot budget. Speciellt snöröjnings<br />
insatserna har varit mindre än normalt, vilket även var<br />
fallet under vintern 1992/93. Däremot blev avslutningen<br />
på året snörikare än normalt med stora snöröjnings<br />
insatser.<br />
Parkverksamhet<br />
Under <strong>1993</strong> var nettokostnadema för parkavdelningen<br />
-18,9 Mkr vilket är 0,6 Mkr mer än<br />
beräknat. En stor del av underskottet, 0,5 Mkr, hänför<br />
sig till justeringar av anläggningsvärden vilket har lett<br />
till ökade kapitalkostnader.<br />
Parkavdelningen har under året minskat personalstyrkan<br />
till den nivå som investerings- och driftbudget medger.<br />
Försålda tjänster uppgick under året till 7,3 Mlcr.<br />
Teknisk administration<br />
1 den tekniska administrationen ingår gatunämnd,<br />
gatudirektör, administration, projektering samt teknisk<br />
service.<br />
Den tekniska administrationens totala kostnader uppgick<br />
<strong>1993</strong> till 35,5 Mkr. Verksamheten består till stor del av<br />
service till avdelningar inom gatukontoret samt till andra<br />
nämnder och förvaltningar inom <strong>kommun</strong>en. Kost<br />
naderna täcks till 95% av interna ersättningar för utförda<br />
tjänster.<br />
Gatukontoret har fr o m <strong>1993</strong> övertagit handhavandet av<br />
samtliga rutiner avseende brukningsavgifterna för vatten<br />
och avlopp.<br />
Kollektivtrafik<br />
Ekonomi<br />
Mkr 1990 1991 1992 <strong>1993</strong><br />
Intäkter 0,3 13,5*) 1,2 0<br />
Kostnader 26,7 30,1 38,8 35,1<br />
Nettokostnad -26,4 -16,6 -37,6 -35,1<br />
Kommunbidrag 25,2 25,2 35,0 47,4<br />
Årets resultat -1,2 8,6 -2,6 12,3
Prestationer Budget<br />
1992 <strong>1993</strong> <strong>1993</strong><br />
Nettokostnad per<br />
<strong>kommun</strong>invånare, kr 717 889 660<br />
*) innehåller en återbetalning på 5,6 Mkr som avser 1991 års<br />
verksamhet. Härutöver fick gatunämnden återbetalning för<br />
tidigare års fhr högt erlagda avgifter.<br />
**) Låga kostnader <strong>1993</strong> delvis beroende på ändrade periodi<br />
sering, se text nedan.<br />
Kollektivtrafiken bedrivs i ett regionalt bolag, Göte<br />
borgsregionens lokaitrafik, GLAB. Efter trafikräkning<br />
delas GLAB:s kostnader mellan deltagande <strong>kommun</strong>er<br />
och landstinget.<br />
Kommunens bidrag till GLAB betalas ut månadsvis med<br />
en förskottering på två månader enligt upprättat avtal.<br />
Det innebär att i november och december betalas två<br />
månader av nästa års kostnader. 1 <strong>kommun</strong>ens redovis<br />
ning har inte tidigare fullständig periodisering skett. 1<br />
<strong>1993</strong> års bokslut har periodiseringen justerats vilket får<br />
till följd att bokförda kostnader <strong>1993</strong> inte avser ett helt<br />
ar.<br />
Kollektivtrafiken redovisar <strong>1993</strong> ett positivt resultat på<br />
12,3 Mkr. Av överskottet beror 6,0 Mkr på att resvane<br />
undersökningen på pendeltåget gav lägre kostnadsandel<br />
för <strong>Mölndals</strong> <strong>kommun</strong> än vad som antogs när budgeten<br />
upprättades samt att landstinget beslutade att lämna<br />
bidrag till pendeltågstrafiken. Den resterande delen av<br />
överskottet hänför sig till den ändrade periodiseringen av<br />
bidraget till GLAB.<br />
Vatten och avlopp<br />
Ekonomi<br />
Mkr 1990 1991 1992 <strong>1993</strong><br />
Intäkter 49,5 62,8 72,7 74,7<br />
Kostnader 56,5 63,6 70,3 67,0<br />
Nettokostnad -7,0 -0,8 2,4 7,7<br />
Kommunbidrag 4,9 - 0,7 -6,8<br />
Årets resultat -2,1 -0,8 3,1 0,9<br />
Prestationer Budget<br />
1992 <strong>1993</strong> <strong>1993</strong><br />
Vattenforsörjning<br />
Producerad vattenmängd<br />
i tusental m3<br />
varav inköpt renvatten<br />
egen produktion<br />
Avloppshantering<br />
Avloppsvatten i tusental<br />
m3 till GRYAAB<br />
5596 5100 5015<br />
1 167 1 000 582<br />
4426 4100 4433<br />
13 786 13 000 10 921<br />
Vatten och avlopp är tillsammans med avfallshanteringen<br />
en avgiftsfinansierad verksamhet.<br />
Intäktsöverskottet <strong>1993</strong> för vatten och avloppsförsörj<br />
ningen är 7,7 Mlcr. 1 budgeten för <strong>1993</strong> har det upptagits<br />
ett överskott på 6,8 Mkr vilket ger ett positivt resultat på<br />
0,9 Mkr. Kostnadstäckningsgraden för <strong>1993</strong> blev 111%.<br />
Överskottet beror främst på höjda brukningsavgifter med<br />
anledning av ombyggnaden av Noffa Verket, lägre<br />
kapitalkostnader än beräknat samt en återbetalning från<br />
GRYAAB avseende lägre mängder avloppsvatten.<br />
Enligt VA-lagen far överskott kvittas mot underskott tre<br />
år tillbaka. Vatten- och avloppsverksamhetens intäkts<br />
överskott på 7,7 Mkr skall därför avräknas mot tidigare<br />
års underskott.<br />
Kostnadstäckningsgraden i procent för<br />
VA-verksamheten<br />
120%<br />
100%<br />
80%<br />
60%<br />
40%<br />
20%<br />
9698<br />
0% —<br />
88<br />
99<br />
De färgade staplarna visar kostnadstäclcningsgraden för respektive år<br />
medan de vita staplarna visar medelvärdet tre år tillbaka.<br />
Under <strong>1993</strong> har 5,8 Mkr använts till förnyelse av det<br />
befintliga ledningsnätet samt nya servisledningar.<br />
Tidigare år har dessa kostnader bokförts som investe<br />
ringar men för <strong>1993</strong> har kostnaderna bokförts på driften.<br />
VA-verksamheten kännetecknas av hög drift- och<br />
leveranssäkerhet. Den utpumpade dricksvattenmängden<br />
till vattenledningsnätet minskade med 10% till 5 015<br />
miljoner m3 jämfört med 1992 vilket har medfört att<br />
mängden inköpt renvatten har minskats.<br />
Avfallshantering<br />
Ekonomi<br />
Mkr 1990 1991 1992 <strong>1993</strong><br />
Intäkter 24,9 47,7*) 51,2*) 37,5<br />
Kostnader 24,9 47,5*) 50,5*) 34,4<br />
Nettokostnad 0 0,2 0,7 3,1<br />
Kommunbidrag 0,6 0,2 0,2 -0,4<br />
Årets resultat 0,6 0,4 0,9 2,7<br />
111<br />
— c4 ()<br />
-, — —<br />
*) 1 beloppen ingår avdelningsinterna transaktioner
Gatukontorets renhållningspersonal ger skolelever en praktisk<br />
lektion i sopåtervinning. Ett 30-tal mellanstadieklasser<br />
besöktes under året.<br />
Prestationer Budget<br />
1992 <strong>1993</strong> <strong>1993</strong><br />
Avfallshanteringl<br />
sophämtning<br />
Lämnat avfall ton<br />
Bruttokostn per ton<br />
Återvinning<br />
Antal ton papper<br />
Antal ton glas<br />
Antal ton batterier<br />
Avfalishanteringen, som är en avgiftsfinansierad verk<br />
samhet, har för verksamhetsåret givit ett intäktsöverskott<br />
på 3,1 Micr. För <strong>1993</strong> beräknades överskottet till<br />
0,4 Mkr. Avfalishanteringen redovisar hänned ett<br />
positivt resultat för <strong>1993</strong> på 2,7 Mkr.<br />
För <strong>1993</strong> blev kostnadstäckningen för avfalishante<br />
ringen:<br />
- sophämtning<br />
och återvinning<br />
- latrinhämtning<br />
- avstjälpningsplatser<br />
- slamhämtning<br />
18 600<br />
1189<br />
2 753<br />
409<br />
50<br />
De främsta orsakerna till överskottet är att återvinnings<br />
centralen i Lindome inte färdigställdes under <strong>1993</strong> som<br />
beräknat samt att arbetet med lakvattenreningen på<br />
Kikåsanläggningen är försenat. Ovanstående förseningar<br />
innebär väsentligt lägre kapitaltjänstkostnader än beräk<br />
nat.<br />
VIKTIGA HÄNDELSER<br />
Prioritering av gångbanor/Ny park<br />
Beläggningsunderhållet under <strong>1993</strong> inriktades på renove<br />
ring av dåliga gångbanor. 1 första hand prioriterades<br />
gångbanor där gatubelysningsstolpar var korrosionsska<br />
dade med rasrisk.<br />
En ny park, Torallaparken, har byggts under året vid<br />
Torallagatan norr om Bosgårdsskolan.<br />
Inventering av trafiksäkerheten<br />
Trafiksäkerheten och trafikmiljön vid samtliga skolor i<br />
Mölndal inventerades under året och förslag till åtgärds<br />
program antogs för genomförande av förbättringsför<br />
slagen. Huvuddelen av förslagen som faller på gatukon<br />
toret kommer att genomföras under 1994.<br />
Förändrade resvanor<br />
Trafiken på spårvägslinje 4 har glesats ut till 15-minuterstrafik.<br />
Trafiken har anpassats till de önskemål och<br />
förändrade resvanor som pendeltågstrafiken medfört.<br />
Resandet med pendeltåget var i maj <strong>1993</strong> ca 30 % högre<br />
än vad man antog vid planeringen. 1 april <strong>1993</strong> öpp<br />
nades Lisebergsstationen.<br />
19 800 18 600<br />
1 203<br />
Ombyggnad av Norra Verket<br />
Ombyggnaden av Norra Verket startades under året.<br />
Uppförande av ny filterbyggnad och installation av filter<br />
färdigställdes enligt plan. Den nya anläggningen tas i<br />
drift våren 1994.<br />
3000 2550<br />
365 543<br />
25 61 EFFEKTIVITET<br />
107%<br />
87%<br />
111%<br />
107%<br />
37<br />
Anpassning av arbetsorganisationen<br />
Insatserna för effektivisering samt anpassning av arbets<br />
organisationen till minskad verksamhet har fortsatt under<br />
<strong>1993</strong>. Antalet anställda har minskat med 24 till 170<br />
främst genom naturlig avgång och omplacering. Upp<br />
sägning har inte kunnat undvikas i ett fatal fall.<br />
Kommunens avfalispian har infriats<br />
Nämnden har med god marginal infriat de mål som<br />
angavs i <strong>kommun</strong>ens avfallsplan för <strong>1993</strong>. Nedan följer<br />
några exempel:<br />
- Antalet<br />
- Kommunens<br />
hushåll som komposterar sitt hushållsavfall<br />
har ökat. Målet för 1994 har nåtts redan under <strong>1993</strong>.<br />
ansvar har utökats att även gälla indu<br />
stri-, bygg- och rivningsavfall. Ett antal transport-
- Information<br />
företag har auktoriserats för att sköta insamling och<br />
återvinning.<br />
i skolor om källsortering och återvin<br />
ning. Ett 30-tal mellanstadieklasser har redan besökts.<br />
Projekt avseende upphandling<br />
Chalmers tekniska Högskola, NCC Väst AB, Göteborgs<br />
VA-verk samt <strong>Mölndals</strong> gatukontor avslutade under <strong>1993</strong><br />
ett utvecklingsprojektet avseende upphandling av vaverksamhet<br />
på entreprenad. Projektet bekostades av<br />
medel från Svenska Byggbranschens utvecklingsfond och<br />
VA-FORSK, som är ett <strong>kommun</strong>alt forskningsprogram<br />
om VA-teknik. Slutrapporten publicerades i slutet av<br />
<strong>1993</strong>.<br />
FRAMÅTBLICK<br />
Framtida planer i Mölndal<br />
Göteborgsöverenskommelsen - överenskommelsen med<br />
staten om trafik och miljö i Göteborgsregionen - behand<br />
lades i <strong>kommun</strong>fullmäktige under andra halvåret.<br />
Överenskommelsen föranleder stora investeringar i<br />
Mölndal under närmaste lO-årsperioden. 1 första hand på<br />
Söderleden genom utbyggnad av Travbanemotet och<br />
Fässbergsmotet 1994-1995 och därefter Åbromotet och<br />
satsningar på E6:an genom Mölndal.<br />
Vägverket fastställde arbetsplanema för Lindomemotet<br />
och en ombyggnad av Spårhagavägen i november <strong>1993</strong>.<br />
Båda planerna har överklagats. Regeringsbeslut fbrväntas<br />
i slutet på flirsta halvåret 1994.<br />
Grönplan Mölndal kommer att slutföras under 1994-95.<br />
En stor satsning på grönmiljön kring E6 kommer att<br />
göras tillsammans med Vägverket infZir VM-95 i Göte<br />
borg.<br />
Ombyggnader av anläggningar<br />
Ombyggnad av vattenverket beräknas vara helt avslutad<br />
1995. Dricksvattenkvaliteten kommer därefter att helt<br />
uppfylla livsmedelsverkets normer.<br />
Kikås avfallsanläggning beräknas under 1994-1995 vara<br />
utbyggd med lakvattenrening som svarar mot gällande<br />
EU-normer.<br />
38<br />
JÄMFÖRELSETAL<br />
Väghållning<br />
Tabellen visar 1992 års kostnader för väghållning samt<br />
offentlig belysning för ett antal <strong>kommun</strong>er i Göteborgs<br />
regionen. 1 kostnaderna ingår inte avskrivningar och<br />
intern ränta.<br />
rKommun Kostnader totalt Beläggn Vinter- GaE<br />
per mv per m2 underh<br />
krim<br />
väghålln belysn<br />
2 krim 2 kriljpkt<br />
Göteborg 537 24,16 6,13 3,87 662<br />
Kungälv 331 19,12 658 2,34 479<br />
MöIndaI 536 16,17 5,48 2,12 536<br />
Partille 441 9,92 4,24 1,48 358<br />
Trollhättan 273 9,00 2,31 1,50 414<br />
Uddevalla 300 7,98 2,09 1,26 415<br />
Källa: Utdrag ur Svenska Kommunförbundets rapport<br />
“Kommunernas väghållning 1992”<br />
\jgj<br />
Vatten och avlopp<br />
Av tabell nedan framgår avgifter, inkl moms, för ett<br />
antal <strong>kommun</strong>er i Göteborgsregionen. Avgiftsnivån i<br />
Mölndal ligger ungefär på medelvärdet.<br />
/esammanställning <strong>1993</strong> för småhus med en<br />
årsförbrukning på 200 mt<br />
Kommun Fast avgift Rörlig avgift Taxeutfall Kostnads<br />
kr/år kr/år kr/år täckning %<br />
Göteborg 500 9,59 2 418 100<br />
Trollhättan 750 11,00 2 950 100<br />
Alingsås 375 16,38 3 651 100<br />
Varberg i 668 11,31 3930 100<br />
Kungälv 750 17,00 4150 95<br />
Partille 1 225 15,40 4 305 99<br />
Mölndal 975 17,21 4 417 100<br />
Uddevalla 1 016 17,31 4 478 86<br />
Kungsbacka 1 686 17,85 5256 97<br />
Härryda 1 763 17,88 5 338 98<br />
Lerum 1 781 19,13 5 606 95<br />
Källa: Svenska vatten- och avloppsverksföreningens sammanställning över<br />
<strong>kommun</strong>ala vatten -och avloppstaxor.
Kommunfullmäktige och <strong>kommun</strong>styrelsen<br />
Kommunfullmäktige, ordf: John Adolfsson (m)<br />
Kommunstyrelsen, ordf: Thor Mattisson (m)<br />
Kommundirektör: Jan Rösman<br />
Personaichef: Ronny Sjölund<br />
Fastighetschef: Tore Rimstedt<br />
Kommunfullmäktige är <strong>kommun</strong>ens högsta beslutande församling. Fullmäktige beslutar i ärenden av<br />
principiell beskaffenhet eller ärenden som på annat sätt är av stor viktför <strong>kommun</strong>en.<br />
Kommunstyrelsen leder och samordnar <strong>kommun</strong>ens verksamhet och har övergripande ansvarför övriga<br />
nämnders verksamhet. Till sitt förfogande har <strong>kommun</strong>styrelsen tre kontor: fastighetskontor, personal-<br />
kontor och stadskontor.<br />
EKONOMI<br />
Mkr 1990 1991 1992 <strong>1993</strong><br />
RESULTATRÅKNING<br />
IntWter<br />
Kostnader<br />
Verksamhetens nettokostnader<br />
Kommunbidrag<br />
Interna räntekostnader<br />
Resultat efter <strong>kommun</strong>bidrag<br />
Avskrivningar<br />
ÅRETS RESULTAT<br />
INVESTERINGAR<br />
Nettoinvesteringar<br />
Budgeterad nettoinvestering<br />
Differens<br />
1 den nttmndyisa rcsullntrftkningen har IbrvaItningsntema poster climincrats<br />
ÅRETS RESULTAT<br />
48,7 110,6 130,7<br />
132,0 213,1 238,6<br />
-83,3 -102,5 -107,9<br />
103,9 109,4 124,7<br />
-11,6 -14,1 -17,3<br />
9,0 -7,2 -0,5<br />
-4,0 -4,8 -4,7<br />
5,0 -12,0 -5,2<br />
-17,0<br />
-16,1<br />
-0,9<br />
Kommunfhllmäktige och <strong>kommun</strong>styrelsen redovisar<br />
tillsammans totalt ett negativt resultat på 10,9 Mkr<br />
jämfört med budget. Den helt övervägande orsaken till<br />
underskott är högre nettokostnader för bostadsstöd till<br />
pensionärer än beräknat i budget. Redan i samband med<br />
konimunfullmäktiges beslut i februari <strong>1993</strong> om nya<br />
regler för KBT beräknades underskottet till ca 10 Mkr.<br />
-8,6 42,8<br />
-15,6 50,0<br />
-7,0 7,2<br />
39<br />
Kommunfullmäktige<br />
KOSTNADS-/INTÄKTSSTRUKTUR<br />
Personal<br />
övriga kostnader<br />
I’ransfereringar<br />
Ekonomi<br />
Mkr 1990 1991 1992 <strong>1993</strong><br />
Intäkter 0 0 0 0<br />
Kostnader 2,2 2,3 3,6 3,5<br />
Nettokostnad -2,2 -2,3 -3,6 -3,5<br />
Kommunbidrag 2,3 2,8 3,8 3,6<br />
Årets resultat 0,1 0,5 0,2 0,1
Kommunens revisorer<br />
Ekonomi<br />
Mkr<br />
Revisorerna redovisar varje år i separat skrivelse till<br />
<strong>kommun</strong>fullmäktige derevisionsgranskningar som utförts<br />
under det gångna året. På sidan 54 i denna handling<br />
presenteras den formella revisionsberättelsen.<br />
Redovisningsrevision har upphandlats i konkurrens vilket<br />
lett till byte av revisionsbyrå till Ernst & Young AB<br />
fr o m 1994.<br />
Ekonomi<br />
Mkr 1990 1991 1992 <strong>1993</strong><br />
o o 0 0<br />
o 0,6 0 0<br />
0 -0,6 0 0<br />
Valnämndens verksamhet koncentreras till de år då val<br />
genomförs till riksdag, landsting och <strong>kommun</strong>fullmäk<br />
tige. Under hösten 1994 kommer förutom allmänna val<br />
också en folkomröstning om EU-medlemskap att genom<br />
föras.<br />
ÖverJörmyndarnämnd<br />
Ekonomi<br />
1990 1991 1992 <strong>1993</strong><br />
Mkr 1990 1991 1992 <strong>1993</strong><br />
Kommunbidrag 0,7 0,8 0,7<br />
Årets resultat 0 0 -0,1<br />
Överförmyndarnämnden är ett kontrollorgan för för<br />
myndare, förvaltare och gode män. Nämnden skall se till<br />
att de på ett riktigt sätt utövar sin ekonomiska förvalt<br />
ning och på ett tillfredställande sätt sörjer för omvård<br />
naden. Arbetet med redovisning och kontroll av för<br />
myndarskap och godmanskap m m står under tillsyn av<br />
tingsrätten.<br />
Ansvarsområdet omfattar i huvudsak stadskontoret.<br />
Stadskontorets roll är dels att skapa bästa förutsättningar<br />
för <strong>kommun</strong>styrelsens ledningsfunktioner dels att vara ett<br />
instrument för förverkligande av dess intentioner. Här<br />
samordnas också förvaltningsledningarna och kom<br />
munens verksamhetsplanering. Resultatet har åstadkom<br />
mits genom besparingar, bl a vakanthållande av vissa<br />
befattningar.<br />
Under året har bl a följande regionala frågor behandlats:<br />
- Ägaransvaret<br />
- Förslaget<br />
- Arbetet<br />
Kommunstyrelsens arbetsutskott<br />
Ekonomi<br />
Mkr 1990 1991 1992 <strong>1993</strong><br />
Intäkter 0 0 0 0 Intäkter 6,0 21,3 9,2 7,4<br />
Kostnader 1,0 1,1 1,0 1,0 Kostnader 18,9 34,9 23,7 20,4<br />
Nettokostnad -1,0 -1,1 -1,0 -1,0 Nettokostnad -12,9 -13,6 -14,5 -13,0<br />
Kommunbidrag 1,0 1,0 1,0 1,1 Kommunbidrag 14,3 12,8 15,1 14.4<br />
Årets resultat 0 -0,1 0 0,1 Årets resultat 1,4 -0,8 0,6 1,4<br />
Valnämnd<br />
Intäkter<br />
Kostnader<br />
Nettokostnad<br />
Kommunbidrag<br />
Årets resultat<br />
Intäkter<br />
Kostnader<br />
Nettokostnad<br />
0 0,7 0 0<br />
0 0,1 0 0<br />
0 0 0<br />
0,7 0,8 0,8<br />
-0,7 -0,8 -0,8<br />
I fl<br />
i Göteborgs Förorters ekonomiska<br />
förening och relationerna till den kvarstående delen<br />
av koncernen, Göteborgs Förorters Konsult AB.<br />
till den så kallade Göteborgsöverenskom<br />
melsen avseende satsning på infrastrukturen i regio<br />
nen har utvecklats och en miljökonsekvensutredning<br />
har påbörjats.<br />
har startat med att ta fram en handlingsplan,<br />
Agenda 21, för ett uthålligt kretsloppssamhälle.<br />
Kontoret har engagerats i förändringen av driftsformen<br />
för vissa <strong>kommun</strong>ala verksamheter. Vid årets ingång<br />
startade Räddriingstjänstförbundet Göteborg-Mölndal sin<br />
verksamhet och vid årets slut överfördes Stiftelsen<br />
<strong>Mölndals</strong>bostäders uppgifter till <strong>Mölndals</strong>bostäder AB.<br />
Förberedelser gjordes också för en bolagisering av<br />
Mölndal Energi.<br />
Utvecklingen av <strong>Mölndals</strong> centrum och en expansion av<br />
Göteborgs Universitet i Mölndal är två strategiskt viktiga<br />
uppgifter.<br />
1 samverkan med West Sweden och Göteborgs Förorters<br />
Förbund avseende upphandlingsfrågor har kompetensen<br />
i EU-relaterade frågor stärkts i organisationen.<br />
Fastighetsutskott<br />
Ekonomi<br />
Mkr 1990 1991 1992 <strong>1993</strong><br />
Intäkter 34,6 80,0 108,4 174,6<br />
Kostnader 59,6 114,0 122,5 192,8<br />
Nettokostnad -25,0 -34,0 -14,1 -18,2<br />
Kommunbidrag 27,0 33,3 18,2 16,6<br />
Årets resultat 2,0 -0,7 4,1 -1,6
Prestationer<br />
Städservice<br />
Antal kvm<br />
Kostnad per kvm<br />
Städning<br />
skolfastigheter<br />
Antal kvm<br />
Kostnad per kvm<br />
Skogar<br />
Bruttokostnad per ha<br />
Nettokostnad per ha<br />
Budget<br />
1992 <strong>1993</strong> <strong>1993</strong><br />
Fastighetsutskottet redovisar ett resultat på minus<br />
1,6 Mkr. Under året har ca 2,7 Mkr använts av eget<br />
kapital till i huvudsak underhållsarbeten på skolor,<br />
barnstugor och hyresfastigheter.<br />
Fastighetskontoret har under året administrerat en<br />
omfattande om- och tillbyggnad av Fässbergsgymnasiet<br />
liksom gruppbostäder i Rävekärr. Under hösten har en<br />
tillbyggnad med 21 lägenheter byggstartas på Brogården<br />
liksom upphandlingen av ytterligare två nya grupp<br />
bostäder. Lindevigården har förändrats från lägergård till<br />
kombinerad skolaJfritidsgård.<br />
Vid halvårsskiftet upphörde <strong>kommun</strong>ens bostadsförmed<br />
ling. Kvar finns hanteringen av förturer liksom tomtoch<br />
småhuskön.<br />
Planarbete och markförhandlingar för bebyggelsen i<br />
Östra Eklanda (500 lägenheter) har tagit mycket tid i<br />
anspråk.<br />
Under <strong>1993</strong> har städsektionen rationaliserat sin verksam<br />
het kraftigt. Kostnaderna för att städa <strong>kommun</strong>ens<br />
lokaler har minskat med ca 5 Mkr från 19,5 Mkr 1992<br />
till 14,5 Mkr <strong>1993</strong>. Personalen har minskat med ca 30 st<br />
till numera 90 lokalvårdare. Detta är resultatet av det<br />
rationaliseringsarbete man startade 1992 med bidrag från<br />
Arbetslivsfonden.<br />
Ett väsentligt inslag i fastighetsförvaltningen är att<br />
åstadkomma en effektivare lokalanvändning. Under<br />
våren förväntas ett beslut om högstadieskolorna, varefter<br />
arbetet med att på sikt få ner förvaltningarnas lokalkost<br />
nader kan ta fart, så att dessa inte i onödan tar sådana<br />
medel i anspråk som hellre borde användas i verksam<br />
heten. Genom konjunkturförbättringar torde också<br />
möjligheten att göra sig av med (hyra ut/sälja) överbliv<br />
na lokaler bli bättre.<br />
Satsningen på infrastrukturfrågor kommer att medföra<br />
stora insatser från exploateringsavdelningens sida vad<br />
gäller markberedskap och deltagande i planarbetet.<br />
Personal- och organisationsutskottet<br />
Ekonomi<br />
Mkr 1990 1991 1992 <strong>1993</strong><br />
29 380 28 083 21 000 Intäkter 1,1 0,8 0,6 0,5<br />
204:- 180:- 192:- Kostnader 12,3 12,0 12,3 15,9<br />
Nettokostnad -11,2 -11,2 -11,7 -15,4<br />
1 12 740 102 028 81 723<br />
Kommunbidrag<br />
Årets resultat<br />
12,6<br />
1,4<br />
11,4<br />
0,2<br />
11,6<br />
-0,1<br />
16,7<br />
1,2<br />
125:- 118:- 150:-<br />
Det totala resultatet för personalkontoret visar ett<br />
494:- 457:- 408:överskott<br />
på 1,2 Mkr efter det att en skuldbokföring på<br />
-196:- -99:- 195:-<br />
41<br />
2,6 Mkr gjorts. Skuidbokföringen hänförs till medel som<br />
avsatts för omställningsåtgärder och avser lönekostnader<br />
under 1994 för de som blivit övertaliga <strong>1993</strong>.<br />
Vakanta tjänster har ej återbesatts under året. Även kost<br />
naderna för internutbildning har kunnat hållas nere<br />
genom att personal inom <strong>kommun</strong>en anlitats som<br />
kursledare och att <strong>kommun</strong>ens egna lokaler använts i<br />
utbildningssannnanhang. Kontoret har också sålt löneadministrativa<br />
tjänster till externa kunder.<br />
En väl fungerande telefonväxel har avgörande betydelse för<br />
<strong>kommun</strong>ens kontakter med allmänheten.<br />
Verksamheten i <strong>Mölndals</strong> <strong>kommun</strong> är utsatt för ett<br />
förändringstryck, främst av ekonomisk art. Anpassning<br />
av verksamheten måste ske och för att kunna bibehålla<br />
hög kvalitet krävs flexibilitet i organisationen. Såväl<br />
stadskontor som personalkontor har varit starkt engage<br />
rade i omvandlingsarbetet.<br />
Organisationsöversyner i olika faser pågår på följande<br />
områden:<br />
- praktik- och invandrarkontoret<br />
- barnomsorgs- och utbildningsnämnden<br />
- förutsättningar för s k medborgarkontor<br />
- tekniska förvaltningama<br />
- ADB-organisationen<br />
- äldreomsorgen
1 egenskap av ADB-samordnare har personalkontoret<br />
genomfört en rad åtgärder i syfte att effektivisera<br />
datoranvandandet i <strong>kommun</strong>en.<br />
Förändringstrycket kommer med all sannolikhet att<br />
fortsätta. Den allra största delen av <strong>kommun</strong>ens resurser<br />
består av dess personal och det kommer att bli allt<br />
viktigare att underhålla och utveckla personalresursen.<br />
Kraftfulla åtgärder måste sättas in för att ta hand om den<br />
personal, som blir övertalig i den framtida organisationsanpassningen.<br />
Samtidigt prioriterar<strong>kommun</strong>en sysselsätt<br />
ningsfrågorna för dem, som riskerar att utfdrsäkras och<br />
ftr ungdomar, som inte kommit in på arbetsmarknaden.<br />
Alla dessa åtgärder måste ske i samkiang. Tills vidare<br />
sker detta bl a genom att anställningstrygghet gäller men<br />
inte befattningstrygghet.<br />
KBT och bostadsbidrag<br />
Ekonomi<br />
Mkr 1990 1991 1992 <strong>1993</strong><br />
Intäkter 15,1 22,3 25,1 81,9<br />
Kostnader 54,8 82,9 99,2 113,4<br />
Nettokostnad -39,7 -60,6 -74,1 -31,5<br />
Kommunbidrag 36,8 47,1 63,3 22,2<br />
Årets resultat -2,9 -13,5 -10,8 -9,3<br />
Prestationer Budget<br />
Bostadsbidrag,<br />
1992 <strong>1993</strong> <strong>1993</strong><br />
antal hushåll 2 000 2 553 3 211<br />
Genomsnittligt bidrag<br />
per hushåll 17 500:- 13 115:- 13 706:-<br />
Bostadsanpassnings<br />
bidrag, antal 200 207 195<br />
Antal pensionärer<br />
med KBT<br />
Bruttokostnad per<br />
pensionär<br />
Nettokostnad per<br />
pensionär<br />
3000 3146 3280<br />
18 867:- 20 732:- 21 058:-<br />
16 000:- 18 079:- 9 447:-<br />
42<br />
KBT (bostadsstöd till pensionärer) övergår successivt till<br />
att bli en statlig angelägenhet. Kommunernas stöd till<br />
pensionäremas boende har varierat kraftigt. Staten vill<br />
ändra på detta därför blir KBT fr o m 1995 helt och<br />
hållet förstatligat. För <strong>Mölndals</strong> pensionärer innebär<br />
denna successiva anpassning att bostadsstödet försämrats.<br />
Bostadsbidragen förs över till Försäkringskassan fr o m<br />
1994. Övertalig personal har hittills kunnat placeras på<br />
andra uppgifter inom <strong>kommun</strong>en.<br />
Räddningstjänst<br />
1990 1991 1992 <strong>1993</strong><br />
Inttikter 12,8 14,3 14,0 -<br />
Kostnader 31,0 33,4 33,9 19,3<br />
Nettokostnad -18,2 -19,1 -19,9 -19,3<br />
Kommunbidrag 18,2 18,8 19,3 18,8<br />
Årets resultat 0 -0,3 -0,6 -0,5<br />
Räddningstjänsten bedrivs fr o m 1 januari <strong>1993</strong> i<br />
<strong>kommun</strong>alförbundet Räddningstjänsten Göteborg Möln<br />
dal. Vid årsskiftet separerades också ambulansverksam<br />
heten från övrig räddningstjänst inom <strong>Mölndals</strong>delen.<br />
Kostnaden utgörs av överenskommen avgift till rädd<br />
ningstjänstförbundet samt vissa avskrivningskostnader<br />
som uppstod i samband med övergången från <strong>kommun</strong>en<br />
till räddningstjänstförbundet. Räddningstjlinsten Göteborg<br />
Mölndal avger särskild årsredovisning för sin förvalt<br />
ning.<br />
Ekonomi<br />
Mkr
Nämnden för kultur och fritid<br />
Ordförande: Christer Eriksson (m)<br />
Chef: Kenneth Strandborg<br />
Den 1januari <strong>1993</strong> bildadesförvaltningenför kultur- ochfritid. Samtidigt startade en ny nämnd sitt arbete<br />
- Nämnden för Kultur och Fritid. Sammanslagningen har föregåtts av ett intensivt arbete i olika<br />
rbetsgr11ppeTfrn all underlätta sammangåendet. Ett arbete som även kommer att fortsätta under 1994.<br />
EKONOMI<br />
Mkr<br />
RESULTATRAKNING<br />
Intlikter<br />
Kostnader<br />
Verksamhetens nettokostnader<br />
Kommunbidrag<br />
Interna räntekostnader<br />
Resultat efter <strong>kommun</strong>bidrag<br />
Avskrivningar<br />
ÅRETS RESULTAT<br />
INVESTERINGAR<br />
Nettoinvesteringar<br />
Budgeterad nettoinvestering<br />
Differens<br />
1 nmndcns tolula resultatrhkning har rärvaItninintcma posler eliminerats<br />
ÅRETS RESULTAT<br />
15,4 16,6 15,1<br />
77,2 76,9 75,9<br />
-61,8 -60,3 -60,8<br />
76,4 73,3 77,9<br />
-8,4 -8,5 -10,8<br />
6,2 4,5 6,3<br />
Under <strong>1993</strong> förbrukade Kultur och Fritid 74,6 Mkr,<br />
vilket är en minskning med 3,0 Micr jämfört med 1992.<br />
Resultatet blev ett underskott på 0,8 Mkr, vilket motsva<br />
rar en avvikelse på 1% i förhållande till <strong>kommun</strong>bidra<br />
get. Bland underskotten kan nämnas Idrottshuset med 0,3<br />
Mkr, TB-hallen med 0,3 Mkr, biblioteksverksamheten<br />
med 0,2 Mkr och Lindevigården med 0,2 Mkr samt<br />
Museet med 0,3 Mkr. Museets underskott förklaras i<br />
huvudsak av för lågt budgeterade kapitalkostnader. 1<br />
resultatet ingår vissa engångskostnader på 0,5 Mkr, bl a<br />
13 månaders energiförbrukning pga införande av prelimi<br />
närdebitering. Dessutom har det bokförda värdet av för<br />
valtningens anläggningstillgångar justerats, vilket mot-<br />
svarar en kostnad på 0,3 Mkr.<br />
1990 1991 1992 <strong>1993</strong><br />
-4,7 -4,8<br />
1,5 -0,3<br />
13,1 19,8<br />
14,0 22,1<br />
0,9 2,3<br />
43<br />
Överskott lämnas bl a av fritidsgårdsverksamheten med<br />
0,5 Mkr, lek- och friluftsliv med 0,3 Mkr och resultat-<br />
enheten musik, teater, dans och film med 0,3 Mkr. Det<br />
sistnämnda överskottet beror huvudsakligen på att arbetet<br />
bedrivs läsårsvis och att en del av kostnaderna först<br />
kommer våren 1994.<br />
Av förvaltningens kostnader har 6,8 Mkr använts till<br />
kapitalkostnader och 27,1 Mkr till lokalhyrorna. Den<br />
största kostnaden är personalkostnadema på 28,8 Mkr<br />
vilket motsvarar 27 % av bruttokostnadema. Under året<br />
har 9,3 Mkr använts till utbetalning av bidrag. Idrotts-<br />
anläggningarna är energikrävande och konsumtions<br />
avgifterna kostade <strong>1993</strong> 4,5 Mkr. De största intäkterna<br />
var träningsavgifter och lokalbokningar på totalt<br />
5,8 Mkr.<br />
14,7<br />
82,5<br />
-67,8<br />
73,8<br />
-3,3<br />
2,7<br />
-6,0 -3,5<br />
0,3 -0,8<br />
0,8 1,0<br />
1,0 0,8<br />
0,2 -0,2 Kommunbidrag<br />
KOSTNADS-/INTÄKTSSTRUKTUR<br />
Kapitalkostnader
Prestationer Budget<br />
1992 <strong>1993</strong> <strong>1993</strong><br />
Bidrag<br />
Antal ftireningar/organisationer<br />
som erhållit bidrag 117<br />
Antal studieorganisationer som<br />
erhållit bidrag 11<br />
Bibliotek<br />
Antal bibliotek<br />
Antal öppethållandetimmar<br />
per vecka<br />
Antal mediabestånd<br />
(i tusental)<br />
Antal medialån (i tusental)<br />
Antal medialån per invånare<br />
Kostnad per medialån<br />
Muséet<br />
Antal besökare (i tusental)<br />
Antal visningar<br />
Kostnad per besök<br />
Gunnebo slott<br />
Antal visningar<br />
Antal besökare vid visningar<br />
(i tusental)<br />
Konsthallen<br />
Antal besökare (i tusental)<br />
Antal visningar<br />
Antal evenemang/program<br />
Kostnad per besök<br />
Musik, teater, dans<br />
och film<br />
Publik vid offentliga<br />
evenemang (i tusental) 7<br />
Antal elever vid skolföre<br />
ställningar (i tusental) 4<br />
Antal filmvisningar i Möllan 184<br />
Antal flimvisningar i Bio Etage -<br />
Antal övriga uthymingar i<br />
Möllan 132<br />
Åby ishall<br />
Bruttokostnad per öppen<br />
timma 1 022:-<br />
Kostnadstäckningsgrad avseende<br />
externa htäkter 11 %<br />
Idrottshuset<br />
Bruttokostnad per öppen<br />
timma 203:-<br />
Kostnadstäckningsgrad avseende<br />
externa intäkter 13 %<br />
6 10 10<br />
36 120 129<br />
15 14 13<br />
247:- 152:- 158:-<br />
Prestationer Budget<br />
1992 <strong>1993</strong> <strong>1993</strong><br />
TB-hallen<br />
Bruttokostnad per öppen<br />
- 117 timme 489:-<br />
- il<br />
Kostnadstäckningsgrad avseende<br />
extema intäkter 37 %<br />
Åby simhall<br />
Antal badande (i tusental) 251<br />
6 6* 6 Nettokostnad per badande 20:-<br />
Övrigt 9%<br />
VIKTIGA HÄNDELSER<br />
480:- 493:-<br />
54% 38%<br />
270 259<br />
14:- 15:-<br />
207 207* 193 *<br />
= Siffrorna i budgethandlingen har korrigerats. Uppgifterna<br />
är omräknade efter de förutsättningar som gavs i budgeten för<br />
193 190* 203 <strong>1993</strong>.<br />
409 420* 478<br />
7,8 8,0* 9,0 Nettokostnader fördelade per verksamhetsområde<br />
37:- 35:- 31:-<br />
Övr kultur 11% Bibliotek 20%<br />
24 20 15<br />
197 130 168<br />
128:- 151:- 228:-<br />
338 320 414<br />
6 7 7<br />
Två nya enheter inom gårdsverksamheten<br />
Fritidsgårdsverksamheten kostade 6,4 Mkr (1992 6,9<br />
Mkr), Två stora förändringar har skett under året. För<br />
det första fritidsgården i Lindome, numera Lindome<br />
10 7 gården, var hårt nedsliten och har under året byggts om<br />
av hyresvärden. Förvaltningen har stått för en del komp-<br />
4 4 letteringsarbeten på 0,2 Mkr. Den största förändringen är<br />
155<br />
-<br />
219<br />
124<br />
att en del av lokalerna byggdes om till biografsalong och<br />
samlingslokal. Andra halvåret genomfördes 124 biovis<br />
100 112<br />
ningar. För det andra har ny verksamhet vid Lindevi<br />
gården startats. Verksamheten, som bedrivs både på dag<br />
och kvällstid, är riktad till ungdomar som av någon an<br />
ledning kommit i kläm i dagens samhälle.<br />
1144:- 1136:-<br />
Fler alternativa drflsformer har påbörjats<br />
13% 10% Badverksamheten vid Åby simhall har under <strong>1993</strong> drivits<br />
av en entreprenör. Kommunen lämnar ett årligt bidrag på<br />
3,5 Ivlkr. Jämfört med förvaltningens ursprungliga<br />
203:- 215:budgetförslag<br />
för <strong>1993</strong> har detta inneburit att nettokost<br />
naderna sänkts med 0,5 Mkr. 1 stort sett samtlig personal<br />
11% 13%<br />
vid simhallen har valt att fortsätta sitt arbete vid an<br />
läggningen. Därigenom minskade förvaltningens perso<br />
nalstyrka med knappt 15 personer. Med ett antal före<br />
ningar har dessutom avtal tecknats om gemensam drift<br />
av några av förvaltningens anläggningar.<br />
44<br />
14%<br />
1
Bidrag<br />
Ekonomiskt stöd till föreningar och organisationer är en<br />
Stor del av förvaltningens kostnader. Stödet består både<br />
av direkta bidrag till föreningslivet samt av lokalsubven<br />
tioner. Det direkta bidraget till föreningslivet var <strong>1993</strong><br />
5,1 Mkr. Studieförbunden fick 3,2 Mkr i bidrag. Under<br />
1992 betalades det ut 5,4 Mkr i föreningsbidrag och 3,4<br />
Mkr till studieorganisationerna.<br />
Bibliogeksverksamhet - En av de största ökning<br />
arna av niedialån återfinns i Mölndal<br />
1 MöIndai kostade biblioteksverksamheten 14,9 Mkr<br />
(1992 15,1 Mkr). Biblioteken tar emot allt fler besökare.<br />
Orsak är de ökade utbildningsinsatsema och en aiman<br />
kan vara den lågkonjunktur som råder. Antalet medialån<br />
har mellan 1991 och <strong>1993</strong> ökat med 41 %. Flera av<br />
biblioteken har mer an fordubblat sin utlaning under<br />
Samma period. Ökiiingen har skett trots att inköp av<br />
media ligger 18 % under riksgenomsnittet (SCB:s<br />
Sta(istk för 1992). Det finns en risk att ökningen av<br />
edialån Stagnerar i framtiden pga brist på böcker.<br />
l3iblioteken har under hösten startat två nya verksam<br />
heter, nämligen uthyrning av kvalitetsvideo respektive<br />
kivor. Detta har lockat nya kategorier av människor<br />
1 biblioteken. Behovet av informationsservice ökar hela<br />
Iiden Och antalet besvarade frågor ökade med 19%.<br />
- .---------.<br />
Lindorne fick sin forsta biograf Bio Etage 1 Lindomegarden. som visar film flera kvallar i vec kan<br />
45<br />
500<br />
400<br />
Idrottsanläggningar<br />
Ji1r<br />
Nettokostnaden för samtliga idrottsanläggningar var 23,2<br />
Mkr. De anläggningar som kräver mest medel är de tre<br />
isanläggningama, vars nettokostnad var 6,0 Mkr. Idrotts-<br />
huset är en annan stor idrottsanläggning, vilken kostade<br />
3,5 Mkr. Friidrottsarenan kostade 2,6 Mkr. Förvaltningen<br />
hyrde under <strong>1993</strong> ut 68 000 timmar på fotbolispianer<br />
samt i skol- och idrottsiokaler, vilket innebär ca 700 000<br />
aktiva besökare eftersom varje timme i genomsnitt<br />
utnyttjas av 10 personer.<br />
Medialån (i tusental)<br />
-
Övriga kulturverksamheter Både föreningsbidrag och bidrag till studieorganisationer<br />
Jf<br />
!j<br />
Muséet har producerat två större utställningar. Besökssiffrorna<br />
har sjunkit jämfört med 1992, men ligger ändå<br />
på samma nivå som 1991. Museet har alltså inte nått upp<br />
kan komma att förändras. Under 1994 kommer det en ny<br />
modell till fördelning av bidragen till studieorganisation<br />
erna. Samtidigt pågår det en bidragsutredning inom<br />
till den enorma publiktillströmning som var 1992, vilken förvaltningen om hur framtidens föreningsstöd ska se ut.<br />
1<br />
111 1<br />
främst utställningen “lapptäcken” bidrog till. För att<br />
locka nya grupper av besökare genomförs familjesön- Biblioteken kommer att ha en nyckelroll i informa<br />
i dagar på olika teman, en gammaldags julmarknad samt tionsarbetet inför folkomröstningen om Sveriges med<br />
j lovprogram ftr skolelever. Gunnebo slott har satsat på lemskap i EU.<br />
j<br />
I<br />
ett nytt visningsprogram för gymnasieskolan, vilket<br />
förklarar ökningen av antalet besökande.<br />
Enheten for musik teater dans och film har arrangerat<br />
48 offentliga evenemang med stor sparmvidd i program<br />
Caféprojektet, som drivs tillsammans med Arbetsmark<br />
nads- och Invandrarnämnden, är en satsning på arbetlösa<br />
ungdomar och kommer minst att paga ett ar<br />
och artistval. Den sammanlagda publiksiffran uppgick<br />
If till sju tusen personer. Därutöver har enheten admini- JAMFORELSETAL<br />
strerat 42 filmforestallningar for skola och barnomsorg<br />
med en besöksiffra på sex tusen personer. Under <strong>1993</strong> 4 Jämförelse bruttokostnad, kronor per invånare 1992<br />
1 rustades Teaterhuset upp och invigdes officiellt i januari<br />
1994. Antalet uthyrningar i Möllan har sjunkit vilket<br />
främst beror på att amatörteaterföreningarna flyttat sin<br />
(Källa: Vad kostar verksamheten i Din <strong>kommun</strong>?<br />
Kommunförbundet/SCB Tab.4)<br />
1<br />
verksamhet till Teaterhuset.<br />
<strong>Mölndals</strong> konsthall har etablerat sig som en viktig<br />
<strong>kommun</strong>al konsthall och har <strong>1993</strong> visat 10 utställningar<br />
Kommun<br />
Mölndal<br />
Göteborg<br />
Fritidsverksamhet<br />
1 912<br />
1 743<br />
Kulturverksamhet<br />
587<br />
1 228<br />
Summa<br />
2 499<br />
2 971<br />
f. och ökat sitt besöksantal med 30%. Hallen har i pressen<br />
bl a beskrivits som “i sanning imponerande” (GP)<br />
“vitaliserar konstlivet” (SvD) och “en välsignelse som<br />
kulturellt vattenhål” (GP).<br />
Kungsbacka<br />
Uddevalla<br />
Trollhättan<br />
Partille<br />
Lerum<br />
1 474<br />
2 383<br />
1 780<br />
925<br />
1 017<br />
411<br />
827<br />
506<br />
398<br />
315<br />
1 885<br />
3210<br />
2 286<br />
1 323<br />
1 332<br />
Ale<br />
1 267<br />
408<br />
1 675<br />
Kungälv<br />
639<br />
333<br />
972<br />
Öckerö<br />
1180<br />
1 012<br />
2 192<br />
Stenungsund<br />
1 243<br />
864<br />
2 107<br />
FRAMÅTBLICK<br />
1 samband med budgeten för 1994 beslutades att fritids<br />
gårdsbeståndet ska struktureras om. En ombyggnation<br />
har påbörjats av Idrottshuset, vilket kommer att bereda<br />
plats för en större fritidsgård. Idrottshuset kommer<br />
därmed att innehålla både idrottsaktiviteter, ungdomsinriktad<br />
verksamhet samt verksamhet för bl a pensionä<br />
rer och utvecklingsstörda.<br />
Förvaltningen har ratt i uppdrag att utreda den framtida<br />
biblioteksorganisationen. Uppdraget ska vara klart och<br />
presenteras i samband med budgeten för 1995.<br />
1 och med genomförandet av en teknisk förvaltning<br />
kommer förvaltningens interna drift- och underhållssek<br />
tion att övergå till gatukontoret. Förvaltningens personal<br />
reduceras därigenom med 27 årsarbetare. Enhetens<br />
bruttokostnad <strong>1993</strong> var 8 Mkr.<br />
För att utjämna könsskillnaderna vad det gäller satsade<br />
resurser mellan flickor och pojkar har förvaltningen<br />
under en längre tid arbetat med ett ridhusprojekt. Ett<br />
förslag väntas bli presenterat under den kommande<br />
våren.<br />
46<br />
Genomsnitt 1 415 626 2 041
Miljö- och hilsoskyddsnämnden<br />
Ordförande: Inga Johnsson (c)<br />
Förvaltningschef: Göran Sammeli<br />
Miljö- och hälsoskydd är en obligatorisk uppgjfiför <strong>kommun</strong>en och kontorets verksamhet regleras av en<br />
mängd lagar och förordningar. Arbetet innebär huvudsakligen tillsyn i syfte att förebygga och/eller<br />
undanröja miljö- och hälsorisker av olika slag.<br />
EKONOMI KOSTNADS-/INTÄKTSSTRUKTUR<br />
Mkr 1990 1991 1992 <strong>1993</strong><br />
RESULTATRÄKNING<br />
Intäkter<br />
Kostnader<br />
Verksamhetens nettokostnader<br />
Kommunbidrag<br />
Interna rllntekostnader<br />
Resultat efter <strong>kommun</strong>bidrag<br />
Avskrivningar<br />
ÅRETS RESULTAT<br />
ÅRETS RESULTAT<br />
Antal ärenden som<br />
behandlats i nämnden<br />
Antal delegationsbeslut<br />
VIKTIGA HÄNDELSER<br />
0,4 0,5 0,5 0,5<br />
3,1 3,6 3,7 3,5<br />
-2,7 -3,1 -3,2 -3,0<br />
- -<br />
1 ntlinndens totala resultaträkning har förvaltmngsinterna poster eliminerats<br />
Miljö- och hälsoskyddsnämnden visar ett negativt<br />
resultat på 0,1 Mkr. 1 huvudsak beror det negativa<br />
resultatet på att personalkostnaderna, som står för 78 %<br />
av de totala kostnaderna, blev något högre än beräknat.<br />
Intäkterna består av avgifter för milj ötillsyn och livs<br />
medelstillsyn.<br />
Prestationer Budget<br />
1992 <strong>1993</strong> <strong>1993</strong><br />
224<br />
408<br />
En informationsskrift Så värnar Du om miljön genom<br />
dina dagliga handlingar har arbetats fram och delats ut<br />
3,6 3,4 3,6 3,0<br />
0,9 0,3 0,4 0,0<br />
- -0,1<br />
0,9 0,3 0,4 -0,1<br />
till alla hushåll, företag och föreningar i <strong>kommun</strong>en. 1<br />
skriften behandlas frågor under rubriker som Handla<br />
miljövänligt, Fukt, Mögel, Radon, Vårda ditt vatten och<br />
Hur blir det med energin?. Information rörande av<br />
falishantering och återvinning samt luften i Mölndal har<br />
också givits utrymme i skriften.<br />
EFFEKTIVITET<br />
Material/Tjänster<br />
Kommunbidrag<br />
Kapitalkostnader<br />
Inför varje verksamhetsår görs en planering med speciell<br />
satsning på projekt inom olika områden. Under <strong>1993</strong> har<br />
193 sådana satsningar gällt bl a egenkontrollprogram för<br />
576<br />
livsmedelslokaler, radonmätning, inventering av miljöfarligt<br />
avfall hos tandläkare och läkare samt genomgång<br />
av fotolab och tryckerier.<br />
47<br />
För inkomna ärenden har nämnden som mål att alla<br />
ärenden ska behandlas inom en månad.
SÅ VÄRNAR DU<br />
OM MILJÖN<br />
• genom dina dagliga handlingar•<br />
En informationsskrfl med goda rådför en bättre miljö skickades ut till alla<br />
hushåll, företag och föreningar i <strong>kommun</strong>en.<br />
Nuvarande delegationsordning ger inspektörema be<br />
fogenhet att besluta i flera ärenden. Härmed har antalet<br />
ärenden som behandlas i nämnden minskat mot före<br />
gående år.<br />
FRAMÅTBLICK<br />
Stor vikt kommer att läggas på information av olika slag<br />
inom miljö- och hälsoområdet.<br />
Närmast fZSrestående arbete gäller framtagande av en<br />
Agenda 21 f& Mölndal. Agenda 21 är ett handlings<br />
program för ett uthålligt kretsloppssamhälle.<br />
• Information från Miljö- och halsoskyddsnamnden+<br />
/.0<br />
JÄMFÖRELSETAL<br />
Jmförelsetalen visar antalet handläggare, antalet ärenden<br />
i nämnden samt antalet delegationsbeslut för några i<br />
regionen storleksmässigt ungefärligt lika <strong>kommun</strong>er.<br />
“<br />
Kommun<br />
Antalet<br />
handlaggare<br />
Ärenden i<br />
nämnden<br />
Delegatio<br />
beslut<br />
9z:i<br />
Kungsbacka 8<br />
390 182<br />
Mölndal 7<br />
Skevde 9<br />
1 449<br />
Trollhättan 12<br />
285<br />
Uddevalla 1 200<br />
Varberg 11 156 1 120<br />
KäHa: T&efonkonta<br />
‘—. ...i
Socia1fläm11d<br />
Socia1d1ret01<br />
5ocialitiiiimnhkhl<br />
Hans Wrenne (fp)<br />
lonie Oskarsson<br />
ansvararför den verksamhet som enligt socialt]änstiagen ger socialbidrag eller annat<br />
stöd, vård och omsorg till utsatta barn, ungdomar eller barnfamiljer, missbrukare, handikappade eller<br />
äldre. Nämnden ansvarar ocksåför omsorgen om utvecklingsstörda enligt Omsorgsiagen.<br />
gn särskilt aktuell verksamhet är drjfi och utbyggnad av särskilda boendeformerför de äldre och<br />
,,andiIaPP0Lk som på grund av ett stort vårdbehov inte kan bo i ordinärt boende. Vid behov erbjuds<br />
Också de boende <strong>kommun</strong>al hälso- och sjukvård.<br />
Socialtjäflstells verksamheter bedrivs vid ca 100 enheter utspridda i hela <strong>kommun</strong>en. Den centrala<br />
förvaltilingen finns på Göteborgsvägen 7.<br />
• EKONOMI KOSTNADS-/INTÄKTSSTRUKTUR<br />
Mkr 1990 1991 1992 <strong>1993</strong><br />
RESULTATR<br />
Intäkter<br />
Kostnader<br />
) Observera att Pir åren 1990-1991 ingår barnomsorgen i socialnllmndens årsredovisning<br />
) Resultatet inkluderar ett negativt utfall för socialbidrag på 6,9 Mkr<br />
1 nlmndens totala resultslrtlkning har fttrvaltningsinterns poster eliminerats<br />
ÅRETS RESULTAT<br />
Sammanfattning<br />
KNING *)<br />
: Verksamhetens nettokostnader<br />
Kommunbidrag<br />
Interna räntekostnader<br />
Resultat efter <strong>kommun</strong>bidrag<br />
Socialnämnden redovisar ett negativt ekonomiskt resultat<br />
för <strong>1993</strong> på 0,4 Ivlkr, vilket motsvarar 0,1% av brutto<br />
omsiutningen. Större delen av verksamheten uppvisar ett<br />
Positivt resultat eftersom totalbeloppet inkluderar socialbidrag<br />
som påverkar resultatet negativt med 6,9 Mkr.<br />
177,8 209,5 94,7 65,8<br />
401,5 443,5 405,2 428,5<br />
-223,7 -234,0 -310,5 -362,7<br />
230,7 271,2 331,9 366,8<br />
-10,8 -13,2 -9,1 -1,6<br />
-3,8 24,0 12,3 2,5<br />
Avskrivningar -4,9 5,7 4,3 -2,9<br />
ÅRETS RESULTAT -8,7 18,3 8,0 0,4**)<br />
INVESTERINGAR<br />
Nettoinvesteringar 37,8 12,4 8,5 1,2<br />
Budgeterad nettoinvestering 49,8 19,8 4,0 0,5<br />
Differens 12,0 7,4 -4,5 -0,7<br />
49<br />
Kapitalkostnader<br />
Kommunbidrag<br />
Nämndens nettokostnader exklusive socialbidrag<br />
uppgick till 327,7 Mkr <strong>1993</strong> medan motsvarande kostnad<br />
för år 1992 var 328,6 Mlcr. Det innebär att nettokost<br />
naden för socialnämndens verksamhet <strong>1993</strong> var 0,9 Mkr<br />
lägre än 1992. Beloppet för 1992 är vid jämförelsen<br />
justerat med de specialdestinerade statsbidrag som från<br />
och med <strong>1993</strong> ingår i utjämningsbidraget vilket redo<br />
visas som en central post tillsammans med skatteintäkter.
ii’<br />
1!<br />
Trots att nämndens nettokostnader exklusive socialbidrag<br />
är på samma nivå som 1992 har antalet prestationer ökat<br />
inom flera verksamhetsområden. Detta har åstadkommits<br />
genom det omfattande förändringsarbete som påbörjades<br />
under andra hälften av 1992. Främst bygger omstruk<br />
tureringen på att löpande ha en mycket god kontroll över<br />
personalfirändringarna. För att ständigt anpassa resurser<br />
na till den verksamhet som skall bedrivas av socialnämn<br />
den, kommer förändringsarbetet även att fortsätta under<br />
kommande år.<br />
Central administration<br />
Ekonomi<br />
Mkr 1990 1991 1992 <strong>1993</strong><br />
Intäkter 1,6 6,8 5,8 4,1<br />
Kostnader 30,5 36,6 33,5 23,5<br />
Nettokostnad -28,9 -29,8 -27,7 -19,4<br />
Kommunbidrag 28,9 33,4 29,2 20,6<br />
Årets resultat 0 3,6 1,5 1,2<br />
Nämnden, fcirvaltningsledningen och administrationen<br />
redovisar 1,2 Mkr i positivt resultat. Köp av främmande<br />
tjänster har blivit lägre än planerat. Transportcentralen,<br />
som redovisas under central administration, uppvisar ett<br />
positivt resultat på 0,3 Mkr. Bruttokostnaderna har<br />
sjunkit med ca 10 Mkr mellan åren. Förklaringen<br />
återfinns i omorganisationer som innebär att flera<br />
administrativa tjänster nu redovisas under respektive<br />
verksamhetsområde.<br />
Individ- och familjeomsorg<br />
Ekonomi<br />
Mkr 1990 1991 1992 <strong>1993</strong><br />
Intäkter 4,2 4,5 15,1 13,8<br />
Kostnader 23,6 25,8 94,7 107,0<br />
Nettokostnad -19,4 -21,3 -79,6 -93,2<br />
Kommunbidrag 12,5 21,2 82,3 93,9<br />
Årets resultat -6,9 -0,1 2,7 0,7<br />
Prestationer Budget<br />
Tkr 1992 <strong>1993</strong> <strong>1993</strong><br />
Gruppbostäder for utveck<br />
lingsstörda<br />
Antal årsplatser<br />
Nettokostnad per boende<br />
Institutionspiaceringar vuxna<br />
Antal årspiatser<br />
Nettokostnad per plats<br />
Placeringar barn och ungdom<br />
Antal årspiatser familjehem<br />
Nettokostnad per årspiats<br />
Antal årspiatser på institution<br />
Nettokostnad per årspiats<br />
59<br />
366<br />
63 61<br />
401 407<br />
29 18 25<br />
268 266 275<br />
50 50<br />
80 100<br />
17 21<br />
345 351<br />
54<br />
77<br />
21<br />
366<br />
50<br />
rrestationer<br />
Tkr<br />
Kontaktpersoner/-familjer<br />
Antal personer<br />
Nettokostnad per person<br />
Daglig verksamhet utveck<br />
lingsstörda<br />
Antal platser<br />
Nettokostnad per plats<br />
Individ- och familjeomsorgens resultat blev positivt med<br />
0,7 Mkr. Kommunbidraget innehöll en ökning med 350<br />
Tkr, som avsåg start av nya gruppbostäder för utveck<br />
lingsstörda. Verksamhetsstarten har dock försenats till<br />
1994.<br />
Nettokostnadema för individ- och familjeomsorg öve<br />
rensstämmer nästan exakt med budget och har ökat med<br />
ca 13 Mkr jämfört med 1992. En viss del av ökningen,<br />
ca 7 Mkr, hänför sig till att tjänster överförts från central<br />
administration. Gruppbostädernas kostnaderhar ökat med<br />
3 Mkr, bland annat på grund av att tre äldre enheter<br />
byggts om till fullgod standard. Två ytterligare årspiatser<br />
har dessutom tillkommit under året.<br />
Kostnaden för institutionsplaceringar inom omsorgerna<br />
har sjunkit med 2,4 Mkr. Genom sådana minskade<br />
externa tjänsteköp och övriga omprioriteringar inom<br />
socialtjänsten har övrig verksamhet inom omsorgerna<br />
kunnat förstärkas. Kostnaderna för dagverksamheten och<br />
omsorgsteamet har därför ökat med 4,7 Mkr. Ett exem<br />
pel på utökning är 8 nya platser inom dagverksamheten.<br />
Antalet institutionsplaceringar för vuxna har sjunkit med<br />
4 under <strong>1993</strong> samtidigt som kostnaderna ökat med 0,8<br />
Mkr. Det har inte varit möjligt att minska till de 18<br />
årsplatser som var avsikten i budget, vilket innebär att<br />
verksamheten uppvisar ett negativt resultat på 2,4 Mkr.<br />
Socialbidrag<br />
Ekonomi<br />
Mkr 1990 1991 1992 <strong>1993</strong><br />
Intäkter 7,4 8,2 12,0 13,9<br />
Kostnader 18,6 -26,8 39,1 53,4<br />
Nettokostnader -11,2 -18,6 -27,1 -39,5<br />
Kommunbidrag 10,6 13,3 24,0 32,6<br />
Årets resultat -0,6 -5,3 -3,1 -6,9<br />
Prestationer Budget<br />
Tkr 1992 <strong>1993</strong> <strong>1993</strong><br />
Socialbidrag<br />
Antal hushåll<br />
Bruttokostnad/hushåll<br />
Antal ärenden<br />
Budget<br />
1992 <strong>1993</strong> <strong>1993</strong><br />
1 650<br />
114<br />
17<br />
77 83<br />
128 157<br />
24<br />
3 200<br />
135 11<br />
85<br />
148<br />
1 836<br />
21,5<br />
3 670
Socialbidragskostnaderna har ökat med drygt 12 Mkr<br />
under <strong>1993</strong>.<br />
Lågkonjukturen har inneburit en accelererande ökning av<br />
socialbidragskostnaderna. Ökningstakten stagnerade dock<br />
i slutet av året genom insatser som att t ex åstadkomma<br />
beredskapsarbeten för utförsäkrade grupper.<br />
Äldreomsorg<br />
Ekonomi<br />
Mkr<br />
Ålderdomshem<br />
Antal årspiatser<br />
Bruttokostnlårsplats<br />
Boendekollektiv<br />
Antal hyresgäster<br />
Bruttokostnlhyresgäst<br />
Gruppboende<br />
Antal hyresgäster<br />
Bruttokostn/hyresgäst<br />
Sjukhem<br />
Antal årspiatser<br />
Bruttokostnadlårsplats<br />
Färdigbehandlade<br />
Antal årspiatser, somatik<br />
Bruttokostnad per årspiats<br />
Antal årsplatser, geriatrik<br />
Bruttokostn per årspiats<br />
Färdtjänst<br />
Antal taxiresor<br />
Antal resor specialfordon<br />
Bruttokostnad/taxiresa (kr)<br />
Bruttokostnad/resa<br />
speefordon (kr)<br />
Hemtjänst<br />
Antal hjälptimmar<br />
Antal hjälptagare<br />
Bruttokostn!hjälptag o år<br />
Bruttokostnlhjälptim (kr)<br />
1990 1991 1992 <strong>1993</strong><br />
Intäkter 69,1 77,4 64,3 38,0<br />
Kostnader 156,1 167,8 253,9 253,1<br />
Nettokostnad -87,0 -90,4 -189,6 -215,1<br />
Kommunbidrag 87,7 98,8 196,5 219,7<br />
Årets resultat 0,7 8,4 6,9 4,6<br />
Prestationer Budget<br />
Tkr 1992 <strong>1993</strong> <strong>1993</strong><br />
119 119 123<br />
274 270 270<br />
38 38 38<br />
397 375 381<br />
50 60 59<br />
351 362 355<br />
131 146 145<br />
436 424 413<br />
6,2 6,1 4,8<br />
655 714 709<br />
11,5 3,4 12,7<br />
476 516 515<br />
111 054 86 509<br />
15 502 13 153<br />
82:85 86:75<br />
185:07 215:76<br />
651 762 627 830 550 987<br />
1390 1390 1328<br />
53 51 54<br />
112:75 114:05 113:10<br />
Servicehus<br />
Antal lägenheter 227 227 227<br />
51<br />
Även för äldreomsorgen redovisar socialnämnden ett<br />
positivt resultat.<br />
Vid verksamhetsårets slut återstod 4,6 Mkr av <strong>kommun</strong><br />
bidraget. Utfallet härrör sig främst från ökade avgifts<br />
intäkter som inte kunde beaktas i samband med budget<br />
eftersom nya taxor beslutades i ett senare skede.<br />
Äldreomsorgens nettokostnader kan inte jämföras med<br />
föregående år eftersom detta verksamhetsområde på<br />
verkades kraftigt av statsbidragsreformen. Tidigare<br />
specialdestinerade statsbidrag har fr o m <strong>1993</strong> omvand<br />
lats till <strong>kommun</strong>bidrag.<br />
De totala bruttokostnadema för <strong>kommun</strong>bidragsområdet<br />
är nästan oförändrade jämfört med 1992. Däremot har<br />
det skett omfördelningar mellan verksamheter. Under<br />
året har det tillkommit 27 nya platser i de särskilda<br />
boendeformerna. Antalet årsplatser <strong>kommun</strong>en har<br />
betalat för färdigbehandlade patienter inom länssjuk<br />
vården har därför inte ökat utan har under <strong>1993</strong> varit<br />
oförändrat ca 17 platser. Bruttokostnaden till länssjuk<br />
vården har ökat från 8,9 till 9,9 Mkr.<br />
VIKTIGA HÄNDELSER<br />
Budgetrådgivning kan hindra konjunktureffekter<br />
Lågkonjunkturen med hög arbetslöshet innebär ökad<br />
efterfrågan inom flera av socialtjänstens verksamheter,<br />
inte minst gäller detta socialbidrag. Nämnden har prövat<br />
ett flertal åtgärder för att motverka en stadig kostnads<br />
ökning. Under året har ett samprojekt startats melllan<br />
försäkringskassan, primärvården, arbetsförmedlingen,<br />
AMI och socialtjänsten. Två budgetrådgivare erbjuder nu<br />
gratis budgetrådgivning till grupper som har en besvärlig<br />
ekonomisk situation.<br />
Vidare har samarbetet intensifierats med praktik- och<br />
invandrarkontoret för att ge ungdomar och lå.ngtids<br />
arbetslösa praktik eller beredskapsarbete istället för<br />
socialbidrag. Dessa åtgärder har haft positiv effekt.<br />
Stärkta ungdomssatsningar<br />
Socialtjänstens arbete med barn och ungdomar har<br />
förstärkts. Ett exempel är Lindeviprojektet, ett sampro<br />
jekt med Nämnden för kultur och fritid samt Barnomsorg-<br />
och Utbildningsnämnden. Här får ca 10 ung<br />
domar mellan 13-16 år som har grav skol- och social<br />
problematik en anpassad skol- och fritidsverksamhet<br />
istället för vanlig skolgång. Ett annat exempel är ett<br />
samprojekt mellan socialtjänsten och primärvården som<br />
stöttar mycket unga föräldrar i Lindome i sin föräldra<br />
roll.
II<br />
i<br />
jr<br />
Det finns en tendens att arbetet med små barn prioriteras<br />
och att ungdomarnas behov förbises. Under året förvand<br />
lades fältassistenttjänsterna till socialsekreterartj änster<br />
med ungdomsinriktning. Sammanlagt f’ra tjänster med<br />
hög ungdomskompetens arbetar nu både förebyggande<br />
och med myndighetsutövning. 1 samband med föränd<br />
ringen uppdelades socialtjänstens familj egrupp i ett barnteam<br />
och ett ungdomsteam.<br />
Under SOL-veckan genomfördes en rad aktiviteterför att öka<br />
allmönhetens kunskaper om socialtjänsten. Många verksam<br />
heter hade öppet hus-arrangemang som Lindome Dagcenterpå<br />
bilden.<br />
Fortsatt utbyggnad av särskilda boendeformer<br />
När det gäller omsorgema om utvecklingsstörda är det<br />
oerhört positivt att nämnden kunnat bygga om tre av<br />
gruppbostäderna som övertogs från landstinget. Femton<br />
vuxna utvecklingsstörda har därmed fått en bostad med<br />
fullgod standard. Ytterligare ett dagcenter har öppnats.<br />
Flera utvecklingsstörda som har daglig verksamhet kan<br />
nu få detta i lokaler på Brogatan.<br />
1 februari <strong>1993</strong> startades en ny gruppbostad med 12<br />
lägenheter för senildementa i Hålsten.<br />
Genom stöd från arbetslivsfonden har ett kvalitativt<br />
utvecklingsarbete skett för att förbättra vårdpersonalens<br />
arbetsmiljö. Projektet avslutas 1994 och avsikten är att<br />
erfarenheter och kunskaper från projektet skall omsättas<br />
inom hela äldreomsorgen. En del i projektet har varit en<br />
omfattande arbetsledarutbildning som främst haft i<br />
uppgift att stärka arbetsledama i förändringsarbetet.<br />
Guidkant genom frivihiginsatser<br />
Nämnden arbetar för att stödja utvecklingen av frivilliginsatserna.<br />
Ett ökat samarbete med frivilligorganisatio<br />
nerna eftersträvas. Under <strong>1993</strong> togs stora steg framåt<br />
genom projektet Guldkanten - en samorganisation av<br />
ideella krafter som syftar till att ge äldre hjälp och stöd<br />
med sådant som faller utanför hemtjänstens ansvar. Ett<br />
annat exempel är de så kallade kompishjälparna. Dessa<br />
är gymnasieungdomar som hjälper handikappade ung<br />
domar till en bättre fritid.<br />
52<br />
SOL-veckan för ökad kunskap<br />
Socialnämnden har arbetat med att förbättra den utåtriktade<br />
informationen för att öka tillgängligheten och<br />
kunskapen om socialtjänsten. Ett informationsarbete som<br />
betonas i socialtjänstlagen. SOL-veckan som genom<br />
fördes i november väckte stort intresse och visade på<br />
den mångfald av stöd- och omsorgsinsatser som finns j<br />
verksamheten.<br />
EFFEKTIVITET<br />
Övertahigheten minskar genom nya behov<br />
De personalneddragningar som skedde under 1992 och<br />
<strong>1993</strong> innebar att en stor grupp anställda erbjöds annat<br />
arbete inom socialtjänsten. Det har ställt stora krav på<br />
flexibilitet och samarbetsförmåga hos alla berörda. De<br />
flesta har kunnat erbjudas alternativt arbete och kost<br />
naderna för övertaliga har därför minimerats. De kost<br />
nader som sänks vid olika effektiviseringshöj ande åt<br />
gärder omfördelas till verksamheter där behoven ökar.<br />
Dessutom har socialtjänsten erbjudit övertaliga från<br />
andra förvaltningar fast arbete inom vården.<br />
Platser på hemorten ger mer verksamhet<br />
Inom omsorgerna om utvecklingsstörda har ett intensivt<br />
omstruktureringsarbete bedrivits i syfte att Fa mer<br />
verksamhet för pengarna. Den nya dagcenterenheten på<br />
<strong>Mölndals</strong> Bro finansieras genom minskade inköp av<br />
tjänster från andra <strong>kommun</strong>er. Fler vuxna utvecklings<br />
störda kan därmed erbjudas plats på hemorten. Genom<br />
att samordna resurserna för korttidsavlastning och<br />
lägerverksamhet samt minska de externa tj änsteköpen för<br />
korttidsboende har fler platser blivit tillgängliga för olika<br />
former av avlastning.<br />
Stora förändringar inom äldreomsorgen<br />
Inom äldreomsorgen har arbetet med en ny lednings<br />
organisation pågått hela året. Successivt fr o m novem<br />
ber <strong>1993</strong> infördes den radikalt förändrade organisationen<br />
som räknat på helårsbasis ger en årlig besparing om ca<br />
2 Mkr. Viktiga utgångspunkter i detta arbete har varit<br />
åtskillnad mellan biståndsprövning och utförande,<br />
integration av socialomsorg och <strong>kommun</strong>al hälso- och<br />
sjukvård, ett utökat ansvar för vårdlagen samt en tyd<br />
ligare rollfördelning i organisationen.<br />
En översyn av äldreomsorgens administrativa resurser<br />
påbörjades senhösten <strong>1993</strong>. Denna skall ge anpassning<br />
till ledningsorganisationen men också en kostnads<br />
besparing motsvarande ca 0,8 Mkr. Översynen beräknas<br />
vara genomförd den 1 april 1994.<br />
På Lackarebäckshenimet har en ny organisation införts.<br />
Den innefattar bl a ökat ansvarstagande i varje vårdlag.
Erfarenheterna från detta arbete har varit värdefulla i det<br />
arbete med hela äldreomsorgens omorganisation som<br />
kommenteras ovan.<br />
Den 1 november infördes på försök ett samplanerings<br />
system för färdtjänsten, som innebär att de färdtjänst<br />
berättigade samåker i större utsträckning. Detta syftar till<br />
att minska färdtjänstkostnaderna med ca 0,5 Mkr årligen.<br />
Snabb och effektiv hantering av lediga platser i de<br />
särskilda boendeformerna är nödvändig. Ett nytt dataprogram<br />
BORESURS har införts som ett hjälpmedel att<br />
effektivt hantera tillgängliga boresurser och kön till<br />
biståndsprövat boende.<br />
Arbetet med att effektivisera hemtjänsten har fortsatt. En<br />
ökad del av hemtjänsten skall ske i effektiviserad form.<br />
Det gäller t. ex matdistribution istället för hjälp med<br />
matlagning eller inköp via fax. Detta arbete har minskat<br />
kostnaderna för hemtjänsten.<br />
Målför att värdera<br />
Som ett stöd i arbetet har Socialnämnden under <strong>1993</strong><br />
fastställt inriktningsmål för socialtjänstens verksamheter.<br />
1 budgetarbetet för 1994 konkretiserades dessa med<br />
hänsyn till de ekonomiska resurserna i effektmål.<br />
Därmed kan nämnden på ett bättre sätt följa upp och<br />
värdera verksamheternas resultat - ett viktigt led i<br />
effektiviseringsarbetet som kommer att utvecklas ytter<br />
ligare nästa år.<br />
FRAMÅTBLICK<br />
LSS kräver uppföljning<br />
Arbetet med den nya handikapplagen, LSS, kommer att<br />
vara en stor uppgift 1994. Ännu är det svårt att förutsäga<br />
lagens konsekvenser verksamhetsmässigt och ekono<br />
miskt. Ett noggrant uppföljningsarbete skall ske de första<br />
åren efter ikraftträdandet.<br />
Ny lagstning utökar verksamheten<br />
Våren 1994 väntas besked om en ny lag för psykiatrin.<br />
Förslaget innebär att socialtjänsten får ansvar för nya<br />
vårdgrupper. Förändringar väntas också i lagen om vård<br />
av missbrukare, där vissa uppgifter kommer att överföras<br />
från länstyrelserna till socialtjänsten. 1 november <strong>1993</strong><br />
beslutade Riksdagen att familj erådgivningen som lands<br />
tinget ansvarar för skall konimunaliseras fr o m 1 januari<br />
1995. Samtliga dessa uppgifter utökar Individ- och<br />
familj eomsorgens ansvar och förutsätter bl a en viss<br />
översyn av avdelningen.<br />
Socialnämnden arbetar med att utveckla alternativa<br />
verksanilietsformer. Den grupp-bostad som planerats på<br />
Hedegatan kommer troligen att drivas i kooperativ form.<br />
Föräldrarna till de ungdomar som skall bo på Hedegatan<br />
53<br />
har valt att bilda ett kooperativt boende för sina ung<br />
domar och förbereder nu att driva verksamheten på egen<br />
hand.<br />
Arbetet med att bygga ut och förbättra boendet i de<br />
särskilda boendeformerna för äldre pågår. Eklanda<br />
ålderdomshem och utbyggnad av Brogården ger ytter<br />
ligare 49 äldre ett boende med dygnet-runt-omsorg under<br />
1994. När köpet av Fässbergshemmet från landstinget<br />
genomförts startar omedelbart planeringen inför en<br />
ombyggnad av hemmet. Målet för ombyggnaden är att<br />
kunna erbjuda en bättre och mer hemlik boendemiljö för<br />
svårt sjuka människor.<br />
Under 1994 kommer arbetet med att säkra en god kvalité<br />
i vården att förbättras. Grunden för arbetet är de mål<br />
socialnämnden har fastställt. Flera kvalitetsuppföljnings<br />
projekt pågår för att utveckla effektiva metoder för<br />
kvalitetssäkring. Det ekonomiprojekt som genomförs i<br />
samarbete med stadskontorets ekonomifunktion och<br />
Kommunforskning i väst skall pågå under hela 1994.<br />
JÄMFÖRELSETAL<br />
,/<br />
Socialbidrag<br />
exkl flyktingar<br />
kr[inv 1)<br />
Gbg:s och<br />
MöInctaI Bohuslan<br />
Förorter<br />
517 506 624 452<br />
Andel social<br />
bidragstagare<br />
inki barn, % 2) 5,7 8,4 6,7 6,7<br />
Hemtjänst<br />
antal hjälpta<br />
per 1 000 mv 1)<br />
65-79 år 73 72 65 85<br />
80-w år 415 367 352 384<br />
Särskilda<br />
boendeformer<br />
boende<br />
perl 000 mv 1)<br />
80-w år 238 211 188 225<br />
Antal mv<br />
65-79 år 11,3 13,1 9,1 13,2<br />
80- w är 3,4 4,5 2,5 4,5<br />
Antal placerade<br />
missbrukare<br />
per 100 000 mv 2) 296 232 234 240<br />
Insats enl SOL/LVU 3)<br />
per 1 000 barn 3,6 7,6 5,4 7,9<br />
Källa:<br />
1) Vad kostar verksamheten i div <strong>kommun</strong>? Bokslut 1992,SCB o Sv <strong>kommun</strong>förbundet<br />
2) Levnadsförhållanden i Sveriges <strong>kommun</strong>er, Sv konimunförbundet 1994<br />
3) Socialänstlagen/Lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga
MOLNDALS KOMMUN<br />
Kommunens revisorer<br />
REVISIONSBERÄTTELSE <strong>1993</strong><br />
Kommunfullmäktige<br />
Vi har granskat verksamheten och räkenskaperna för år <strong>1993</strong>.<br />
Vi tillstyrker<br />
att styrelserna, nämnderna samt de enskilda förtroendevalda i dessa organ beviljas<br />
ansvarsfrihet.<br />
Mölndal 1994-05-04<br />
a&<br />
Kenneth Wallin Dan Sandblom<br />
/4dA)<br />
Åke Axelsso Bengt engtsson<br />
Stef Öberg Rer Svensson<br />
of Rö olm Thore Eliasson<br />
Böm Eriksso Bent Pedersen<br />
Nils Erik Lind<br />
54
<strong>Mölndals</strong> <strong>kommun</strong> är huvudman för <strong>Mölndals</strong>-<br />
bostäder AB. <strong>Mölndals</strong>bostäder AB har bildats<br />
under <strong>1993</strong> genom en sammanslagning av Stiftelsen<br />
<strong>Mölndals</strong>bostäder och Fässbergs Bostads AB.<br />
<strong>Mölndals</strong> <strong>kommun</strong> utövar också ett bestämmande<br />
inflytande över två aktiebolag:<br />
- <strong>Mölndals</strong> Parkerings AB<br />
- <strong>Mölndals</strong>hälsan AB<br />
Bolagsengagemang<br />
Kommunen är även delägare i följande regionala<br />
bolag: Förortemas Bostads AB (FÖRBO), GF<br />
Konsult AB, Göteborgsregionens Avfalls AB<br />
(GRAAB), Göteborgsregionens Fritidshamnar AB<br />
(GREFAB), Göteborgregionens Ryaverks AB<br />
(GRYAAB) och Göteborgs och Bohusläns Trafik<br />
AB.<br />
1 följande tabell lämnas en översikt av bolagens<br />
senaste resultat och ställning samt <strong>kommun</strong>ens<br />
ägarandel.<br />
Firmanamn Ägar- Rörel- Årets Totala Eget Soli- Ant<br />
andel sens resultat tillgångar kapital ditet anst<br />
% intäkter Mkr Mkr Mkr %<br />
<strong>1993</strong> <strong>1993</strong> <strong>1993</strong> <strong>1993</strong> <strong>1993</strong> <strong>1993</strong> <strong>1993</strong><br />
(1992) (1992) (1992) (1992) (1992) (1992) (1992)<br />
<strong>Mölndals</strong>bostäder AB 100 184,6 0 1 439,9 35,0 2 0<br />
(100) (141,6) (0) (1 298,1) (38,6) (3) (0)<br />
<strong>Mölndals</strong> Parkerings AB 100 4,4 0,1 2,3 1,0 43 0<br />
(100) (4,2) (0) (2,2) (0,9) (41) (0)<br />
<strong>Mölndals</strong>hälsan AB 100 5,7 0,5 2,5 1,0 39 10<br />
(100) (5,9) (0,1) (1,9) (0,4) (21) (15)<br />
Förortemas Bostads AB 26 266,0 4,7 1 733,5 96,2 6 90<br />
(26) (229,9) (1,5) (1 673,7) (97,7) (6) (82)<br />
GF-Konsult AB 9,1 68,3 5,2* 31,2 9,8 31 131<br />
(-) (86,4) (0) (20,4) (0,5) (2) (155)<br />
Göteborgsregionens 8 18,1 0,2 32,0 3,0 9 19<br />
Fritidshamnar AB (8) (17,7) (0) (31,4) (2,4) (8) (19)<br />
Göteborgsregionens 7,9 169,3 0 542,8 24,4 4 52<br />
Ryaverksaktiebolag (7,9) (169,6) (0) (532,6) (19,2) (4) (49)<br />
Göteborgsregionens 6,8 194,4 0 631,2 16,5 3 129<br />
Avfallsaktiebolag (6,8) (176,8) (0) (442,2) (16,5) (4) (127)<br />
Göteborgs och Bohusläns 4 237,0 0 158,8 1,5 1 0<br />
Trafik AB (4) (236,1) (0) (160,3) (1,5) (1) (0)<br />
* 1 resultatet ingår ett villkorat ägartillskott på 6,2 Mkr.<br />
55
Kommunstyrelsen <strong>1993</strong><br />
Thor Mattisson (m), ordförande<br />
Bengt Odlöw (s), vice ordförande<br />
Hans Bergfelt (m), Åke Nordström (m),<br />
Marita Aronson (fp), Lennart Persson (fp),<br />
Leif Flatow (c), Melker Strand (s),<br />
Mabel Hagman (s), Benny Strandberg (kds),<br />
Jan Jonsson (v).<br />
Ersättare<br />
Gunilla Brydoif (m), Bengt Möndell (m),<br />
Tony Björkman (m), Bengt-Olof Nelson (fp),<br />
Suzan Gelesits (nyd), Inga Johfisson (c),<br />
Mona Berglund-Nilsson (s), Lisbeth Årgårdh (s),<br />
Kaj Johansson (s), Jan-Erik Ström (mp),<br />
Ivan Gustafsson (kds).<br />
Kommunstyrelsen <strong>1993</strong><br />
Främre raden: Bengt Odlöw, Hans Bergfelt, Åke Nordström, Mabel Hagman,<br />
Marita Aronson, Thor Mattisson. Bakre raden: Jan Rösman (<strong>kommun</strong>direktör),<br />
Lennart Persson, Benny Strandberg, Melker Strand, Jan Jonsson, Lef Flatow.<br />
56<br />
Arbetsutskott<br />
Thor Mattisson, ordförande<br />
Bengt Odlöw, vice ordförande<br />
Marita Aronson, Leif Flatow, Jan-Erik Ström.<br />
Fastighetsutskott<br />
Marita Aronson, ordförande<br />
Melker Strand, vice ordförande<br />
Hans Bergfelt, Leif Flatow, Jan Jonsson.<br />
Personal- och organisationsutskott<br />
Leif Flatow, ordförande<br />
Mabel Hagman, vice ordförande<br />
Åke Nordström, Bengt-Olof Nelson,<br />
Benny Strandberg.
Förvaltningschefer<br />
Stående: Ronny Sjölund, Göran Berndtson, Rolf Johansson, Göran Sammeli,<br />
Ingemar Ekström, Siegfried Huber, Kenneth Strandborg.<br />
Sittande: Tore Rimstedt, lonie Oskarsson, Jan Rösman, Olle Niste.<br />
Förvaltningschefer<br />
Göran Berndtson, stadsingenjör<br />
Ingemar Ekström, skoldirektör<br />
Siegfried Huber, stadsarkitekt<br />
Rolf Johansson, energiverkschef<br />
Olle Niste, gatudirektör<br />
lonie Oskarson, socialdirektör<br />
Tore Rimstedt, fastighetschef<br />
Jan Rösman, <strong>kommun</strong>direktör<br />
Göran Sammeli, miljö- och hälsoskyddschef<br />
Ronny Sjölund, personaichef<br />
Kenneth Strandborg, kultur- och fritidschef<br />
57
EKONOMIMODELL<br />
Kommunens ekonomimodell består av driftredovisning,<br />
resultaträkning, fmansieringsanalys, investeringsredovisning<br />
och balansräkning. Sambandet mellan dessa delar framgår av<br />
fökjande figur.<br />
Kommunens redovisningsreglemente styr hur redovisningen<br />
skall ordnas och har utfonnats med utgångspunkt från<br />
bokföringslagen och den statliga bokföringsförordningen.<br />
INVESTERINGS<br />
DRIFTREDOVISNING REDOVISNING<br />
I<br />
Redovisade kostnader och<br />
intäkter för löpande<br />
verksamheten<br />
RESULTATRÄKNING<br />
1 Intakter<br />
-2 - Driftkostnader<br />
3 Skatteintakter<br />
4 +/ Finansnetto<br />
Medel från verksamheteir<br />
5 -Avskrrvningar<br />
6 +1- Extraordinara poster<br />
Förändring eget kapital<br />
-<br />
BALANSRÄKNING<br />
1 Omsättningstillgångar<br />
Likvida medel<br />
Fordringar och förråd<br />
2 Anläggningstillgångar<br />
3 Skulder<br />
Kortfristiga skulder<br />
Långfristiga skulder<br />
-4 Eget kapital<br />
FINANSIERINGS<br />
ANALYS<br />
Medel från verksamheten<br />
1 +1- Kapitalbindnmg<br />
1 + Inbetalningar<br />
- Utbetalningar<br />
ndringlikdel<br />
RESULTATRÄKNING<br />
Posterna i resultaträkningen speglar på kostnadssidan årets<br />
resursförbrukning och på intäktssidan ersättning för de<br />
prestationer som åstadkommits under året. Detta innebär att<br />
kostnader och intäkter inte alltid motsvaras av ut- och<br />
inbetalningar eftersom de kan förskjutas över årsskiftena.<br />
Att läsa bokslut<br />
Nettoinvesteringarna=årets<br />
investeringar minus<br />
investeringsbidrag<br />
Kapitalanvändning<br />
Kapitalanskaffning<br />
SR<br />
Intäktsposterna ökar och kostnadsposterna minskar årets<br />
redovisade resultat. Resultaträkningen visar på så vis ett antal<br />
bestämda resultatmått. Resultatutvecklingen beskrivs däri<br />
genom på olika nivåer, beroende på vilka intäkts- respektive<br />
kostnadsposter som har påverkat den.<br />
1 Intäkter<br />
Här redovisas ersättningen för de tjänster <strong>kommun</strong>en utfört<br />
under året. Här ingår den del av <strong>kommun</strong>ens intäkter som är<br />
hänförlig till affiirsdrivande verksamhet som drivs i för<br />
valtningsform. VA-verksamhet, renhållning och energiverk<br />
drivs under affärsmässiga former och kostnaderna skall<br />
täckas med avgifter. Övriga delen av <strong>kommun</strong>ens verksamhet<br />
finansieras främst genom skatter och inkomsterna är därmed<br />
inte beroende av en marknad.<br />
Under rubriken intäkter redovisas endast de intäkter som är<br />
direkt hänförliga till verksamheten och de består främst av<br />
specialdestinerade statsbidrag och avgifter.<br />
All försäljning mellan <strong>kommun</strong>ens förvaltningar har dragits<br />
bort.<br />
2 Driftkostnader<br />
För att kunna utföra sina prestationer sätter <strong>kommun</strong>en in<br />
resurser i verksamheten. Förbrukningen av dessa resurser i<br />
form av t ex personal, köpta tjänster och material, blir i<br />
resulträkningen nämndernas kostnader.<br />
Verksamhetens nettokostnader<br />
Verksamhetens nettokostnader, som även benämns resultat 1,<br />
visar nettokostnaderna inom den egentliga verksamheten.<br />
Förenklat framgår här hur mycket skatteintäkter som förbruk<br />
ats i verksamheten. Upplysningen kan användas till att<br />
analysera nettokostnaden över tiden, dvs <strong>kommun</strong>ens ex<br />
pansion i löpande priser.<br />
3 Skatteintäkter<br />
Kommunes verksamhet fmansieras i hög grad av skatteintäk<br />
ter, vilka är garanterade genom <strong>kommun</strong>ens beskattningsrätt.<br />
Nivån på skatteintäkterna är dels beroende på utdebiteringen<br />
och dels på <strong>kommun</strong>invånarnas inkomster. Skatteintäkterna<br />
nettoredovisas med främst skatteutjämningsavgifter som<br />
<strong>kommun</strong>en betalar till staten. Dessa har dels skapats för att<br />
minska skillnaderna i ekonomiska förutsättningar mellan<br />
landets <strong>kommun</strong>er och dels för att neutralisera förändringar<br />
som annars skulle inneburit en positiv effekt på <strong>kommun</strong>ernas<br />
finanser (t ex avdragsrätten för moms). Från och med <strong>1993</strong><br />
har posterna under rubriken skatteintäkter förändrats på<br />
grund av nya regler för <strong>kommun</strong>ernas skatteutjämning.<br />
4 Finansiella kostnader och intäker (Finansnetto)<br />
Förutom att driva den egentliga verksamheten hanterar<br />
<strong>kommun</strong>en stora penningflöden. Överskott av pengar placeras<br />
under längre eller kortare tid och ger fmansiella intäkter.<br />
Lån som <strong>kommun</strong>en tar för att t ex hantera investerings<br />
toppar medför fmansiella kostnader i form av räntekostnader.
Skillnaden mellan dessa intäkts- och kostnadsposter kallas<br />
finansnettO.<br />
Resultat efter skatteintäkter och fmansnetto (Medel från<br />
verksamheten)<br />
Denna resultalnivå benämns också resultat 2 eller medel från<br />
verksamheten. Här framgår förenklat hur stor del av skatteintäkterna<br />
som kvarstår för att användas till investeringar.<br />
ResultatniVån bildar utgångspunkt för fmansieringsanalysen<br />
och binder därmed samman resultaträkningen och finansie<br />
ringsanalYSefl.<br />
5 Avskrivningar<br />
En investering i anläggningar är en kostnad som man delar<br />
upp på flera år. Istället för att redovisa hela anskaffningen<br />
som en minuspost på en gång delas den upp på lika stora<br />
delar under den tid som vi räknar med att ha nytta av<br />
anläggningen. Den tiden kallas för ekonomisk livslängd och<br />
delarna kallas avskrivningar enligt plan. Under tiden som<br />
avskrivningarna pågår redovisas den del av utgiften som<br />
kvarstår som en tillgång i balansräkningen. Så småningom är<br />
anläggningen helt avskriven och har blivit en kostnad.<br />
6 Extraordinära kostnader och intäkter<br />
Under denna rubrik redovisas händelser som inte hör till den<br />
normala verksamheten, är av engångsnatur och uppgår till<br />
väsentligt belopp.<br />
Årets resultat (Förändring eget kapital)<br />
Denna resultatnivå kallas även resultat 3 och är liktydigt med<br />
det finansiella resultatet av den bedrivna verksamheten. Detta<br />
visar hur årets verksamhet påverkat storleken på <strong>kommun</strong>ens<br />
egna kapital. Syftet med <strong>kommun</strong>al verksamhet är att<br />
uppf’lla ett allmänt intresse utan några vinstmotiv. En<br />
<strong>kommun</strong> måste dock, i likhet med ett företag, delvis finan<br />
siera anskaffandet av tillgångar med egna medel. Tillgångs<br />
anskaffningen måste annars ske genom hög lånefinansiering.<br />
På sikt innebär detta höga finansiella kostnader och däri<br />
genom inskränkningar i verksamheten.<br />
Genom resultatnivån “Förändring av eget kapital” erhålls en<br />
direkt koppling till balansräkningens kap italanskaffningssida.<br />
BALANSRÄKNING<br />
Balansräkningen är en uppställning där <strong>kommun</strong>en vid en viss<br />
tidpunkt, bokslutstillfället den 31 december, visar den<br />
finansiella ställningen. Denna ögonblicksbild kan jämföras<br />
med föregående års och förklaringar till förändringarna<br />
återfinns i resultaträkningen och finansieringsanalysen, som<br />
utgör förbindelselänk mellan dessa båda tillstånd.<br />
Den del av balansräkningen som rubriceras tillgångar ger<br />
besked om i vilken form det tillgängliga kapitalet fmns.<br />
Balansräkningens motsatta sida, skulder och eget kapital,<br />
Visar hur tillgångarna har finansierats; varifrån det till<br />
gängliga kapitalet har kommit. Tillgångarna är alltid lika<br />
Stora som skulderna och det egna kapitalet, det råder balans<br />
och nivån på detta belopp kallas balansomslutning.<br />
1 Omsättningstillgångar<br />
För att kunna driva rörelsen behövs omsättningstillgångar. De<br />
förändras varje dag både vad gäller storlek och samman<br />
Sittning. För att överbrygga tiden mellan ut- och inbetal<br />
59<br />
ningar, behövs pengar som är lätt åtkomliga; likvida medel.<br />
Kommunen fakturerar löpande sina kunder för olika avgifter.<br />
De räkningar som avser årets intäkter men inte är betalda<br />
eller har förfallit vid årsskiftet kallas kundfordringar.<br />
2 Anläggningstillgångar<br />
För att driva verksamheten behöver <strong>kommun</strong>en maskiner,<br />
inventarier, byggnader och mark. Under denna rubrik finns<br />
anläggningarna upptagna till sitt anskaffningsvärde efter<br />
avdrag för planenliga avskrivningar. Ibland ifrågasätts om<br />
vissa av dessa tillgångar överhuvudtaget har några mark<br />
nadsvärden eftersom anläggningarna är av sk publik karaktär.<br />
Eftersom värderingen grundas på de tillgångar som har en<br />
marknad väsentligt från förväntade försäljningsvärden.<br />
Balansräkningens roll i en <strong>kommun</strong> är dock inte att beskriva<br />
förmögenhetssituationen utan uppgiften är främst att utreda<br />
resultatet.<br />
3 Skulder<br />
Skillnaden mellan lång- och kortfristig skuld är återbetal<br />
ningstiden. Om skulden förfaller inom ett år från boksluts<br />
dagen räknat betraktas den som kortfristig. Här återfinns t ex<br />
bokförda fakturor som ännu inte förfallit till betalning.<br />
Pensionskostnaden till anställda betalas på två sätt:<br />
- Avgiften för folkpension och ATP betalas till Riksförsäk<br />
ringsverket i den takt som pensionerna tjänas in.<br />
- Den <strong>kommun</strong>ala kompletteringspensionen betalas inte ut<br />
förrän pensionärerna skall ha sina pengar.<br />
1 avvaktan på utbetalning redovisas förväntade pensions<br />
utbetalningar till de anställda som en långfristig skuld.<br />
4 Eget kapital<br />
Den del av tillgångarna som <strong>kommun</strong>en själv har fmansierat<br />
kallas eget kapital och är differensen mellan tillgångar och<br />
skulder. Denna post delas upp i anlåggningskapital och<br />
rörelsekapital. Anläggningskapitalet är kapital som är bundet<br />
i anläggningar och utgör skillnaden mellan anläggningstill<br />
gångar och långfristiga skulder medan rörelsekapitalet är<br />
skillnaden mellan omsättningstillgångar och kortfristiga<br />
skulder. Normalt förändras posten eget kapital med slutsumman,<br />
resultat 3, i resultaträkningen. Ibland justeras dock<br />
posten ytterligare pga att något förhållande i balansräkningen<br />
måste förändras utan att vara direkt hänförligt till årets<br />
händelser. Ett exempel är då pensionsskulden infördes i<br />
balansräkningen.<br />
FINANSIERINGSANALYS<br />
Finansieringsanalysen beskriver in- och utflöde av pengar.<br />
Tillsammans med resultaträkningen specificeras den föränd<br />
ringen mellan två tidpunkter som har skett i balansräkningen.<br />
Här kan utläsas hur mycket tillförda medel som binds i<br />
verksamheten och hur mycket som investeras. Slutsumman<br />
visar förändringen av likvida medel.
Vje<br />
‘ned<br />
kostade T<br />
StatSbidrag<br />
Vapen och avlopP<br />
‘ANSLAGSTAVLAN”<br />
18 867. En<br />
2 867<br />
1992<br />
ii:4T<br />
kostade 730:-<br />
Fast avgift<br />
förskO1ePt (35<br />
timvec1)<br />
i2<br />
21 058. 62 195:-<br />
447:-<br />
13:77/m<br />
kostade<br />
Kominune<br />
3 ‘‘Ysimhali<br />
780:-<br />
En daghemsplats 1992 <strong>1993</strong><br />
kostade 81 003:- 73 620:-<br />
Avgifter 14 587:- 8 294:-<br />
Kommunens kostnad 66 416:- 65 326:-<br />
En skolbarnspiats<br />
(18 tim/vecka)<br />
1 familjd,,<br />
kostade<br />
2.<br />
flS kostnad<br />
14 394-<br />
47 SOl.<br />
20:.<br />
unalskatten 18:40<br />
<strong>Mölndals</strong> <strong>kommun</strong> 10:30<br />
lafldst1tget 0:83<br />
05<br />
Totalt<br />
Avgift 32 902: 463: Varje besök 1 konsthallen<br />
varje 5deltagare<br />
6 380:-<br />
26 522:- 26 427:-<br />
1 1 916:-<br />
kostade<br />
Kommu kostnad<br />
208:-<br />
2 272:-<br />
311:-<br />
kostade<br />
ns bokink<br />
Antal per 1flVfle<br />
29:53<br />
63 180:-<br />
13 g64:-<br />
Is:<br />
<strong>1993</strong><br />
10:30<br />
0:83<br />
247:- 158:-<br />
0,19<br />
0,19