Budget_2010-2012 - Mölndal
Budget_2010-2012 - Mölndal
Budget_2010-2012 - Mölndal
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Kvalitetsmått<br />
Utfall <strong>Budget</strong> <strong>Budget</strong><br />
2008 2009 <strong>2010</strong><br />
BARNOMSORG<br />
Gruppstorlek,<br />
antal barn i genomsnitt<br />
Förskola, mätpunkt april 17,4 17,1 17,4<br />
Förskola, mätpunkt oktober 16,3 15,9 16,3<br />
Personaltäthet och formell kompetens,<br />
kvot och andel<br />
Barn/årsarbetare 5,3 5,3 5,3<br />
Förskollärare 61 % 65 % 65 %<br />
Upplevd kvalitet, enkät med<br />
betygsskala 1-5, genomsnitt<br />
Förskola, föräldrarnas trygghet i u >=4,5<br />
Familjedaghem,<br />
föräldrarnas trygghet 4,8 >=4,8<br />
Service/tillgänglighet, andel<br />
Barn som erhållit plats inom skälig tid,<br />
mätpunkt april 100 % 100 % 100 %<br />
GRUNDSKOLA<br />
Kunskapsutveckling, andel<br />
som når kunskapsmålen<br />
Åk 3, ämnesprov alla ämnen >=85 %<br />
Åk 3, ämnesprov matematik >90 %<br />
Åk 3, ämnesprov svenska >90 %<br />
Åk 5, ämnesprov alla ämnen 76 % >=80 % >=85 %<br />
Åk 5, ämnesprov svenska 94 % >=90 % >90 %<br />
Åk 5, ämnesprov matematik 87 % >=90 % >90 %<br />
Åk 5, ämnesprov engelska 91 % >=90 % >90 %<br />
Åk 9, når kunskapsmålen i<br />
alla ämnen 80 % >80 % >=85 %<br />
Kunskapsutveckling, andel behöriga<br />
och betygssnitt<br />
Åk 9, behöriga till<br />
nationellt program 93 % >=94 % >=94 %<br />
Åk 9, genomsnittligt meritvärde 217 >216 >=217<br />
Personaltäthet och formell kompetens,<br />
kvot och andel<br />
Lärare/100 elever 7,5 7,3 7,1<br />
Pedagogisk högskoleexamen 90 % >90 % >90 %<br />
Upplevd kvalitet, enkät med<br />
betygsskala 1-5, genomsnitt<br />
Åk 2, trivsel >=4,4<br />
Åk 5, trivsel >=4,4<br />
Åk 8, trivsel 4,1 >=4,0 >=4,1<br />
SÄRSKOLA<br />
Upplevd kvalitet, enkät med<br />
betygsskala 1-5, genomsnitt<br />
Åk 5, inflytande och delaktighet i u >3,9 >3,9<br />
KULTURSKOLA<br />
Tillgänglighet, andel<br />
Sökande som får plats 47 % >65 % >65 %<br />
Elevernas trivsel<br />
En effekt av arbetet i skolan är elevernas attityd till skolarbete<br />
och studier. Nämnden följer olika aspekter av elevernas<br />
upplevelse av skolan. Årligen genomförs Ungdomsenkäten<br />
i årskurs 8. Vidare riktas vartannat år enkätundersökningar<br />
till elever i åk 2 och åk 5 samt till föräldrar.<br />
26<br />
Barnomsorgs- och utbildningsnämnden<br />
Uppföljning av kvalitet inom särskolan<br />
Särskolans elever medverkar i de enkäter som görs vartannat<br />
år. År 2005 upplevde eleverna i årskurs 5 att de hade<br />
ett inflytande motsvarande 3,8 på en femgradig skala där 5<br />
är mest positivt. En förnyad enkät 2007 visade värdet 3,9.<br />
Målsättningen år <strong>2010</strong> är att ytterligare öka elevernas upplevda<br />
grad av inflytande.<br />
Kunskapsmål i årskurs 3 och 5<br />
Det finns mål att uppnå i de olika ämnena för eleverna i<br />
slutet av tredje och femte skolåret. Dessa mål är en avstämning<br />
av elevernas kunskapsutveckling under tiden i<br />
grundskolan. En tillfredsställande kunskapsutveckling<br />
under första delen av skoltiden är avgörande för hur det<br />
går under den senare delen. Med kännedom om enskilda<br />
elevers kunskapsprofil kan långsiktiga och individuella<br />
insatser genomföras vid behov.<br />
Som stöd för bedömningen genomförs nationella ämnesprov<br />
i engelska, matematik och svenska. Nämnden har<br />
följt elevernas kunskapsutveckling i dessa tre ämnen för åk<br />
5 årligen sedan år 2000. Ett genomsnitt av elevernas prestationer<br />
för åren 2000-2008 visar att 90 procent når målen<br />
i engelska, 89 procent i svenska, medan 88 procent når<br />
målen i matematik. Eleverna lyckas alltså lite bättre i engelska<br />
och svenska än i matematik.<br />
Regeringen har fastställt kunskapskrav/mål att uppnå för<br />
ämnena matematik och svenska i åk 3. Våren 2009 genomfördes<br />
för första gången nationella prov för tredjeklassare i<br />
dessa ämnen. Det är naturligt att fortsättningsvis följa även<br />
de yngre elevernas kunskapsutveckling.<br />
Betyg skolår nio<br />
Behöriga till nationellt program på gymnasiet är elever<br />
med godkänt i svenska, engelska och matematik. Betyget<br />
godkänt i ett ämne innebär att eleven nått kunskapsmålet.<br />
Betygen godkänt, väl godkänt och mycket väl godkänt<br />
räknas om i siffror och anger meritvärdet. Meritvärdet är<br />
ett samlat mått på elevernas samlade kunskapsutveckling<br />
under grundskolan. Fullmäktige har beslutat att särskilt<br />
följa detta mått. Det speglar samtliga elevers studieresultat.<br />
Elevernas resultat varierar mellan åren beroende på elevkullarnas<br />
sammansättning. Nämnden har följt utvecklingen<br />
sedan 1998. Det finns en tendens till bättre resultat över<br />
åren även om resultaten varierar mellan enskilda år. Åren<br />
1998–2003 var genomsnittliga meritvärdet 211 poäng och<br />
92 procent var behöriga till gymnasiestudier. 2004-2008<br />
var motsvarande värden 217 poäng och 93 procent. Resultaten<br />
2008 var 217 poäng och 93 procent.<br />
Plats utan oskäligt dröjsmål<br />
Enligt skollagen ska kommunen erbjuda plats utan oskäligt<br />
dröjsmål. När vårdnadshavare har anmält att barnet behöver<br />
plats måste en viss väntetid accepteras. Tre till fyra<br />
månader anses vara en rimlig handläggningstid. Stadens<br />
tillämpningsföreskrifter anger att skäligt erbjudande är<br />
inom ett större geografiskt område än närområdet.