PISA 2006 – Resultaten i huvudsak
PISA 2006 – Resultaten i huvudsak
PISA 2006 – Resultaten i huvudsak
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Opetusministeriö<br />
Undervisningsministeriet<br />
<strong>PISA</strong> <strong>2006</strong> <strong>–</strong> <strong>Resultaten</strong> i <strong>huvudsak</strong><br />
I <strong>PISA</strong> <strong>2006</strong> (Programme for International Student<br />
Assessment) -undersökningen deltog 398 750 slumpmässigt<br />
utvalda elever, som representerar ca 32 miljoner 15-åringar<br />
i 57 länder. I Finland deltog sammanlagt 155 skolor i<br />
undersökningen, av dem var 144 finskspråkiga och 11<br />
svenskspråkiga. Totalt 5 265 elever valdes ut. Av dem ingick<br />
4 714, dvs. 90 % av det ursprungliga samplet, i den slutliga<br />
undersökningsgruppen.<br />
<strong>PISA</strong> <strong>2006</strong>-undersökningen fokuserade på<br />
naturvetenskapligt kunnande. Elevernas läsfärdighet<br />
och matematiska kunnande undersöktes också. I syfte<br />
att strukturera det naturvetenskapliga kunnandet är<br />
undersökningen indelad i kontext, färdigheter, kunskaper och<br />
attityder. Kontexten är de situationer i livet som kännetecknas<br />
av naturvetenskaper och teknologi. För att kunna agera i<br />
sådana sammanhang behövs tre färdigheter, dvs. att kunna:<br />
Finland bäst i världen i fråga om naturvetenskapliga kunskaper<br />
De finländska 15-åringarna är världsbäst när det<br />
gäller kunskaper i naturvetenskaper. För Finlands<br />
del är resultatet signifikant bättre än för något annat<br />
land som deltog i <strong>PISA</strong> <strong>2006</strong>-undersökningen.<br />
Finlands poängtal är samtidigt det bästa resultatet i<br />
<strong>PISA</strong>-undersökningen någonsin om man beaktar alla<br />
ämnesområden och alla tidigare mätningsgångar.<br />
Andra framstående OECD-länder i fråga om<br />
kunskaper i naturvetenskaper är Kanada, Japan och Nya<br />
Zeeland. Av länderna utanför OECD ligger Hongkong,<br />
Taipei och Estland i täten. Bland de nordiska länderna<br />
nådde förutom Finland också Sverige över medeltalet för<br />
OECD-länderna. Danmark, Island och Norge nådde<br />
däremot inte upp till medeltalet för OECD-länderna.<br />
De finländska ungdomarna har de bästa kunskaperna<br />
på samtliga naturvetenskapliga delområden. På alla tre<br />
1) identifiera naturvetenskapliga fenomen,<br />
2) förklara fenomen med utgångspunkt i naturvetenskaperna<br />
3) utnyttja naturvetenskapligt bevismaterial.<br />
Bidragande faktorer är då,<br />
1) vad eleven vet om natur och teknologi<br />
(knowledge of science) och<br />
2) vad eleven allmänt vet om naturvetenskaper<br />
(knowledge about science).<br />
Bidragande faktorer är också elevens föreställningar<br />
och attityder, dvs.,<br />
1) hur eleven förhåller sig till naturvetenskapliga frågor,<br />
2) hur eleven förhåller sig till vetenskapligt tänkande och<br />
vetenskaplig slutledning,<br />
3) hur eleven uppfattar sitt ansvar för en hållbar utveckling<br />
och sina möjligheter att påverka den.<br />
undersökta delområden var medeltalet för Finlands del<br />
signifikant bättre än för något annat deltagande land. Ett<br />
delområde med speciellt goda resultat var användningen<br />
av naturvetenskapligt bevismaterial, där de finländska<br />
elevernas medeltal i fråga om prestationspoäng var<br />
23 poäng högre än för det land som kom på andra<br />
plats inom detta ämnesområde, dvs. Japan. När det<br />
gäller identifiering av naturvetenskapliga fenomen hade<br />
Finland ett medeltal på 555, vilket var 19 poäng högre<br />
än Nya Zeeland, som kom på andra plats inom detta<br />
ämnesområde. Även när det handlade om att förklara<br />
fenomenen i naturvetenskapligt avseende hade Finland<br />
det högsta medeltalet. Inom detta ämnesområde var<br />
de finländska elevernas medeltal för prestationspoäng<br />
(sammanlagt 566) 17 poäng högre än för Hongkong,<br />
som var nästbäst.
De framgångsrikaste ländernas medeltal inom de olika naturvetenskapliga delområdena<br />
Identifiera naturvetenskapliga<br />
fenomen<br />
Förklara fenomenen<br />
naturvetenskapligt<br />
1. Finland 555 1. Finland 566 1. Finland 567<br />
2. Nya Zeeland536 2. Hongkong (Kina) 549 2. Japan 544<br />
Använda naturvetenskapligt bevismaterial<br />
3. Australien 535 3. Taipei (Kina) 545 3. Hongkong (Kina) och Kanada 542<br />
4. Nederländerna 533 4. Estland 541 4. Korea 538<br />
5. Kanada 532 5. Kanada 531 5. Nya Zeeland 537<br />
Bäst på naturvetenskaper 2000<strong>–</strong><strong>2006</strong><br />
2000 2003 <strong>2006</strong><br />
1. Korea 552 1. Finland och Japan 548 1. Finland 563<br />
2. Japan 550 2. Hongkong (Kina)* 539 2. Hongkong (Kina) 542<br />
3. Finland 538 3. Korea 538 3. Kanada 534<br />
4. England 532 4. Australien, Liechtenstein och Macao (Kina)* 525 4. Taipei (Kina)* 532<br />
5. Kanada 529 5. Nederländerna 524 5. Estland* och Japan 531<br />
*För första gången med i <strong>PISA</strong>-undersökningen<br />
Naturvetenskaper värdesätts<br />
Hur eleverna värdesätter naturvetenskaper mättes<br />
med hjälp av fem påståenden:<br />
a) Framstegen inom naturvetenskaper och<br />
teknik förbättrar i allmänhet människornas<br />
levnadsförhållanden.<br />
b) Naturvetenskaperna är viktiga därför att de<br />
hjälper oss att förstå världen omkring oss.<br />
c) Framstegen inom naturvetenskaper och teknik är i<br />
allmänhet till hjälp vid utvecklandet av näringslivet.<br />
d) Naturvetenskaperna är viktiga för samhället.<br />
e) Framstegen inom naturvetenskaper och teknik är<br />
i allmänhet till nytta för samhället.<br />
En ytterst stor del av de deltagande eleverna uppgav<br />
att de värdesatte naturvetenskaperna. Samma<br />
fenomen kan noteras i alla de länder som deltog<br />
i undersökningen. Upp till 93 % av eleverna<br />
i OECD-länderna ansåg att framstegen inom<br />
naturvetenskaper och teknik förbättrar människornas<br />
levnadsförhållanden. En nästan lika stor andel av de<br />
finländska eleverna ställde sig bakom påståendet.<br />
Även naturvetenskapernas betydelse för att hjälpa<br />
oss förstå världen erkändes allmänt. I genomsnitt<br />
92 % av eleverna i OECD-länderna och 96 % av de<br />
finländska eleverna ansåg naturvetenskaperna viktiga<br />
allmänt sett, eftersom de hjälper oss förstå världen<br />
omkring oss. De finländska eleverna underströk särskilt<br />
naturvetenskapernas samhälleliga betydelse och nytta.<br />
I genomsnitt 80 % av eleverna i OECD-länderna och<br />
93 % av de finländska eleverna var av den åsikten att<br />
naturvetenskaperna är viktiga för samhället. Enligt<br />
89 % av de finländska eleverna är framstegen inom<br />
naturvetenskaper och teknik till nytta för samhället.<br />
Med tanke på näringslivet värdesatte de finländska<br />
eleverna naturvetenskaperna i någon mindre mån än<br />
medeltalet för OECD-länderna. Framstegen inom<br />
naturvetenskaperna ansågs av 87 % av eleverna<br />
i OECD-länderna och av 84 % av de finländska<br />
eleverna bidra till utvecklingen av näringslivet.<br />
.<br />
Hur naturvetenskaperna värdesätts i OECD-länderna och i Finland<br />
Elever av samma åsikt, procentandel OECD Finland skilln.<br />
Framstegen inom naturvetenskaper och teknik förbättrar i allmänhet människornas levnadsförhållanden 93 94 1<br />
Naturvetenskaperna är viktiga därför att de hjälper oss att förstå världen omkring oss 92 96 4<br />
Framstegen inom naturvetenskaper och teknik är i allmänhet till hjälp vid utvecklingen av näringslivet 87 84 -3<br />
Naturvetenskaperna är viktiga för samhället 80 93 13<br />
Framstegen inom naturvetenskaper och teknik är i allmänhet till nytta för samhälle 75 89 14
Finland fortfarande bland de främsta när det gäller läsfärdighet<br />
I fråga om läsfärdighet kom de finländska ungdomarna på<br />
andra plats bland alla deltagande länder. Endast Korea klarade<br />
sig bättre än Finland. De finländska elevernas poängtal för<br />
läsfärdighet har hållit sig på så gott som samma nivå alltsedan<br />
Bäst på läsning 2000<strong>–</strong><strong>2006</strong><br />
Samma länder fortfarande i täten i matematik<br />
De finländska ungdomarnas kunskaper i matematik<br />
är fortfarande på en ytterst hög nivå. Av alla länder<br />
hade Finland det nästbästa poängtalet i matematik.<br />
Bäst på matematik 2000<strong>–</strong><strong>2006</strong><br />
Basnivån nås av de flesta<br />
De finländska eleverna nådde än en gång utmärkta<br />
framgångar i alla de undersökta ämnesområdena. När<br />
man granskar hur eleverna klarat sig i naturvetenskaper,<br />
läsning och matematik kan man notera att ca 95 %<br />
Kunskapsskillnader mellan flickor och pojkar<br />
År <strong>2006</strong> fanns det inga signifikanta skillnader mellan<br />
flickor och pojkar när det gäller naturvetenskapliga<br />
kunskaper. Skillnaden mellan könen krympte<br />
ytterligare och är nu endast två poäng.<br />
De finländska pojkarnas läsfärdighet har hållit<br />
sig på samma nivå som 2003, men poängtalet för<br />
flickornas del steg med sju poäng. Flickorna läser<br />
bättre än pojkarna. Skillnaderna mellan könen ökade<br />
i Finland från 44 poäng till 51 poäng, samma skillnad<br />
som vid den första mätningen år 2000. Skillnaden<br />
2000. Variationen mellan de olika mätningsgångerna<br />
är den lägsta bland alla deltagande länder. Skillnaderna<br />
i antalet prestationspoäng för läsfärdighet mellan<br />
mätningsgångerna är inte signifikanta.<br />
2000 2003 <strong>2006</strong><br />
1. Finland 546 1. Finland 543 1. Korea 556<br />
2. Kanada 534 2. Korea 534 2. Finland 547<br />
3. Nya Zeeland 529 3. Kanada 528 3. Hongkong (Kina) 536<br />
4. Australien 528 4. Australien och Liechtenstein 525 4. Kanada 527<br />
5. Irland 527 5. Nya Zeeland 522 5. Nya Zeeland 521<br />
Endast Kina (Taipei) uppnådde ett bättre resultat<br />
än Finland. Sedan 2003 har de finländska elevernas<br />
medeltal stigit med fyra poäng.<br />
2000 2003 <strong>2006</strong><br />
1. Japan 557 1. Hongkong (Kina)* 550 1. Taipei (Kina)* 549<br />
2. Korea 547 2. Finland 544 2. Finland 548<br />
3. Nya Zeeland 537 3. Korea 542 3. Hongkong (Kina) och Korea 547<br />
4. Finland 536 4. Nederländerna 538 4. Nederländerna 531<br />
5. Australien och Kanada 533 5. Liechtenstein 536 5. Schweiz 530<br />
*För första gången med i <strong>PISA</strong> -undersökningen<br />
av de finländska eleverna når upp till den basnivå<br />
(prestationsnivå 2) som krävs i respektive ämnesområde.<br />
Detta är mer än i något annat land. Men även i Finland<br />
når fem procent av eleverna inte upp till basnivån.<br />
för Finlands del var den näststörsta bland OECDländerna.<br />
Pojkarna har fortfarande bättre kunskaper i<br />
matematik än flickorna. Jämfört med föregående<br />
mätning ökade skillnaden mellan de finländska<br />
flickorna och pojkarna i matematiskt kunnande<br />
ytterligare med fem poäng och är nu 12 poäng.<br />
Bägge grupperna höjde dock sin prestationsnivå från<br />
föregående mätning. Pojkarnas poängtal steg med sex<br />
poäng och flickornas med två poäng.
Vad berättar resultaten om utbildningen i Finland?<br />
SDe finländska skolelevernas framgångar i<br />
naturvetenskaper, matematik och läsning är av<br />
toppklass. Bakom framgången finns elever på olika<br />
nivåer. Våra toppelever hör till de bästa eller är lika<br />
bra som i de andra framgångsrika länderna och våra<br />
svagaste elever är bättre än motsvarande elever i de<br />
andra länderna. De finländska skoleleverna uppfyller<br />
allra bäst OECD:s minimikrav för att kunna leva i ett<br />
modernt samhälle. Ca 95 % av finländarna uppfyller<br />
dessa krav på alla delområden, både i läsning,<br />
matematik och naturvetenskaper. Den genomsnittliga<br />
nivån i OECD utgör ca 80 % i varje delområde.<br />
Variationen mellan de finländska skolorna är<br />
ytterst liten. Det saknar betydelse i vilken skola<br />
barnet går och i vilken del av Finland skolan finns.<br />
Väntevärdet i fråga om en god utbildning är i princip<br />
detsamma överallt. Kostnaderna för att uppnå allt<br />
detta är genomsnittliga och timantalet rentav lägre<br />
än genomsnittet. Det finländska systemet är inte bara<br />
jämlikt, det är också mycket kostnadseffektivt.<br />
De finländska elevernas placering i <strong>PISA</strong>-undersökningarna 2000<strong>–</strong><strong>2006</strong><br />
Teoretisk referensram<br />
Läsning Matematik Naturvetenskaper Problemlösning<br />
2000 1. 4. 3. undersöktes inte<br />
2003 1. 2. 1.(delad) 2. (delad)<br />
<strong>2006</strong> 2. 2. 1. undersöktes inte<br />
Områdena i grönt<br />
Forskningsprogrammet <strong>PISA</strong> kartlägger med tre års<br />
mellanrum 15-åringarnas kunskaper och färdigheter i<br />
läsning, matematik och naturvetenskaper. Den första<br />
delen av undersökningen (<strong>PISA</strong> 2000) fokuserade på<br />
läsning, den andra delen (<strong>PISA</strong> 2003) på matematik<br />
och <strong>PISA</strong> <strong>2006</strong> på naturvetenskaper.<br />
I undersökningen avses med kunskaper i<br />
naturvetenskaper de ungas förmåga att använda<br />
naturvetenskapliga kunskaper och färdigheter inom olika<br />
ämnesområden och i olika slags vardagssituationer. I<br />
undersökingen klarlades också elevernas föreställningar<br />
och attityder i naturvetenskapliga frågor samt när det<br />
gäller vetenskapligt tänkande och vetenskaplig slutledning.<br />
Vidare utreddes hur eleverna uppfattar sitt ansvar för en<br />
hållbar utveckling och sina möjligheter att påverka den.<br />
I <strong>PISA</strong>-undersökningen utreds om 15-åringarna har<br />
sådana centrala kunskaper och färdigheter som de behöver<br />
med tanke på det framtida samhället, utvecklingen<br />
i arbetslivet och ett gott liv. Syftet är inte i första hand<br />
att bedöma i vilken mån målen för den grundläggande<br />
utbildningens läroplan har uppnåtts och hur väl eleverna<br />
behärskar innehållet, utan att granska elevernas kunskaper<br />
och färdigheter i situationer som så väl som möjligt<br />
påminner om kunskapsbehoven i vardagen.<br />
Bakom varje <strong>PISA</strong>-mätning finns en teoretisk<br />
referensram (framework). Det är en grundlig analys av vad<br />
som undersöks i <strong>PISA</strong> och på vilka grunder. Den teoretiska<br />
referensramen för <strong>PISA</strong> <strong>2006</strong> finns i publikationen<br />
”Assessing Scientific, Reading and Mathematical Literacy <strong>–</strong> A<br />
Framework for <strong>PISA</strong> <strong>2006</strong>”. Publikationen finns på engelska<br />
bland OECD:s rapportpublikationer eller i elektronisk form<br />
på OECD:s webbplats om <strong>PISA</strong> (www.pisa.oecd.org).<br />
Ytterligare information:<br />
direktör Eeva-Riitta Pirhonen (undervisningsministeriet), tfn (09) 160 77268, 040 576 9462<br />
undervisningsrådet Jari Rajanen (undervisningsministeriet), tfn (09) 160 77463, 040 742 1127<br />
professor Jarkko Hautamäki (Centret för utbildningsevaluering), tfn (09) 191 44 121<br />
projektchef (National Project Manager, <strong>PISA</strong> <strong>2006</strong>) Pekka Arinen<br />
(Centret för utbildningsevaluering), tfn (09) 191 44656<br />
projektchef (Data Manager, <strong>PISA</strong> <strong>2006</strong>) Tommi Karjalainen<br />
(Centret för utbildningsevaluering), tfn (09) 191 44181<br />
http://www.minedu.fi/OPM/Koulutus/artikkelit/pisa-tutkimus/index.html?lang=sv<br />
http://www.pisa<strong>2006</strong>.helsinki.fi/