Ryssland i krig - Marxistarkiv
Ryssland i krig - Marxistarkiv
Ryssland i krig - Marxistarkiv
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
25<br />
anti-hitlerska slagord användes vid valen; men lokala kommunister och maskerade trotzkister,<br />
folk, som ledo av anarkistisk-syndikalistiska kopparslagare, Marceau Pivert-”pacifisterna”<br />
och Stalin-motståndarna, tyska agenter samt anarkister inom C.G.T. och andra, bland dem<br />
kommunister, som helt enkelt icke förstodo vad Stalin åsyftade, förfuskade den politik, som<br />
Stalin så gärna hade velat se genomförd. Kommunistsegern vid valen ledde, såväl i industriellt<br />
som i militärt hänseende, till resultat vilka stodo i fullkomlig motsättning till Litvinovs<br />
utrikespolitik — en politik, till vars grundvalar hörde ett starkt Frankrike.<br />
Vem stod vid styret — Stalin eller komintern? Och om kominterns instruktioner stodo i<br />
konflikt med Stalins planer — varför företog sig då Stalin ingenting? Den enda förklaringen<br />
härtill är troligen att söka i <strong>Ryssland</strong>s inre förhållanden. Den internationalistiska doktrinen —<br />
till åtskillnad från ”socialismen i ett land” — hade fortfarande en del anhängare i <strong>Ryssland</strong>.<br />
Bland dessa funnos många, som uppriktigt voro övertygade om, att den var den enda rätta,<br />
ehuru himlen skall veta, att utsikterna för en internationell kommunism inte voro lovande<br />
någonstädes sedan den nationalsocialistiska floden börjat stiga. Nu, när jag ser tillbaka, är jag<br />
övertygad om att Stalin under alla dessa år förstod, att störtfloden skulle komma, och att han<br />
insåg, att ett internationalistiskt <strong>Ryssland</strong> skulle ha mindre utsikter att motstå den än ett<br />
nationellt <strong>Ryssland</strong>. Det var ingen lätt sak, ty man måste taga hänsyn till många gamla<br />
uppfattningar. Men när det gällde frågor av vital betydelse, åstadkom Stalin förändringar, hur<br />
litet populära de än voro. Som till exempel i fråga om ackordsarbete. Införandet av ackordsystemet<br />
vilket så djupt upprörde de rättrogna marxisterna, var oundgängligt, om den tunga<br />
industrien skulle kunna byggas upp och <strong>krig</strong>sindustrien skulle nå en produktion, som stod i<br />
proportion till behoven för det nationella försvaret. Så var det de gamla bolsjevikerna. Det var<br />
nödvändigt att framställa dem som förrädare mot <strong>Ryssland</strong> innan de likviderades, för att den<br />
stora massan i <strong>Ryssland</strong> skulle godtaga deras undanröjande. Och även om dessa gamla<br />
bolsjeviker icke hade begått alla de brott de anklagades för — skulle de icke ha underminerat<br />
och fördröjt tillväxten av <strong>Ryssland</strong>s militära styrka om de hade fått fortsätta att spela en framstående<br />
roll i <strong>Ryssland</strong>? Antagligen hade Stalin från början klart för sig, att han måste förbereda<br />
<strong>Ryssland</strong> för en tysk invasion. Upprensningen under åren 1937-38 drabbade säkerligen<br />
tusentals oskyldiga (många av dem blevo senare frigivna), men skulden härtill låg nog icke<br />
hos Stalin utan hos Jesjov och hans medhjälpare, som hade blivit ”rusiga av framgången”.<br />
”Upprensningen bland upprensarna” följde; den förde visserligen icke med sig, att spioneri,<br />
tortyr och andra missförhållanden, som det alltid tar en viss tid att utrota, helt upphörde. Det<br />
skulle vara att gå för långt att framställa Stalin som en motståndare till allt det, som Jesjov<br />
hade stått för; men Stalin förstod instinktivt, att ”jesjovismen” hade blivit förhatlig för det<br />
ryska folket. I detta såväl som i andra hänseenden tog Stalin hänsyn till den offentliga<br />
meningen i <strong>Ryssland</strong>. ”Jesjovregimen” måste elimineras, om den nationella solidariteten<br />
skulle vila på en fast grundval.<br />
Även i de brutala åtgärderna mot kulakerna spelade nog <strong>krig</strong>sfaran en viss roll, ehuru dessa<br />
åtgärder togo sin början, innan Hitler hade kommit till makten. Kollektiviseringen var faktiskt<br />
det första nödvändiga steget mot en uppfostran på lång sikt och en ”anpassning” av bönderna.<br />
För att tillmötesgå den allmänna opinionen gjordes även inom kollektiviseringen år 1935<br />
betydande eftergifter för den missnöjda lantbefolkningen. Men om ingen kollektivisering hade<br />
förekommit, skulle icke då vissa element bland bönderna ha verkat som femtekolonnare?<br />
Frånvaron av en verklig femte kolonn i <strong>Ryssland</strong> har hitintills varit ett mycket<br />
anmärkningsvärt faktum; och Stalin har nått därhän genom att göra förberedelser för detta<br />
<strong>krig</strong> och genom att från början lägga <strong>krig</strong>et på en nationell basis. Om han hade uppmanat det<br />
ryska folket att ”försvara marxismen”, skulle anslutningen ha blivit betydligt mindre.