Ryssland i krig - Marxistarkiv
Ryssland i krig - Marxistarkiv
Ryssland i krig - Marxistarkiv
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
118<br />
HÖST<br />
Femte delen<br />
25 september.<br />
Åter i Moskva, och nyheterna äro dåliga. Leningrad som ingav den största oron den dag vi<br />
avreste till fronten, håller sig bra, men det tillkännages att Kiev fallit — ej alldeles oväntat,<br />
eftersom tyskarna lyckades tränga fram söderut på Dnjeprs vänstra strand och följaktligen<br />
hota att helt och hållet avskära Kiev, men likafullt har nyheten verkat nedstämmande. Delvis<br />
för att det gäller Kiev, och delvis för att detta ”Tobruk” ej längre spärrar vägen för en fortsatt<br />
tysk framstöt. Tyskarna påstå sig ha tagit trehundratusen, fyrahundratusen och till och med<br />
sexhundratusen fångar, men detta har ej kommit till allmänhetens kännedom. Detta är<br />
nonsens, allt tyder på att Kievs försvarare skickligt förstått att ta sig över Dnjepr och att<br />
stadens försvar faktiskt varit ett gott arbete. Tyskarna påstå sig ha ”inringat” hundratusentals<br />
ryssar kring Poltava, men en inringning i sådan skala behöver inte nödvändigtvis betyda något<br />
alls; och uppgiften om att de skulle ha tagit sexhundratusen man till fånga är det rena önsketänkandet<br />
(inringningen och tillfångatagandet avse uppenbarligen samma styrkor). Men det<br />
ser i alla fall illa ut och Harkov är allvarligt hotat. Hur Kiev ser ut har jag svårt att föreställa<br />
mig. Tyskarna säga att ryssarna ”barbariskt” satt eld på husen på ömse sidor om stadens<br />
förnämsta gata Krestchatik innan de drogo sig undan. Utan att närmare ange i vilken omfattning<br />
”den brända jordens” taktik tillämpats, säga ryssarna att intet av värde för tyskarna<br />
lämnats kvar i Kiev och att ungefär halva befolkningen eller trehundratusen personer evakuerats.<br />
Siffran är sannolikt för hög, vad som skall hända dem som lämnats kvar är hemskt att<br />
tänka sig.<br />
Det går rykten om att tyskarna redan upprättat en ukrainsk quislingregering i Kiev, men jag<br />
betvivlar det. Tillsvidare talar ingenting för att de skulle haft någon framgång med att värva<br />
”ukrainska nationalister”.<br />
Trots allt har Kievs fall inverkat menligt på stämningen i Moskva. Det tar sig uttryck i den<br />
lindrigt defaitistiska kvickheten: Det var tur att vi ockuperade Iran; nu vet vi vart vi skall ta<br />
vägen när tyskarna ha övertagit hela <strong>Ryssland</strong>.<br />
För tredje gången har jag blivit ombedd att skriva en artikel åt sovjetpressen; den här gången<br />
för veckotidningen Sovietskoje Iskusstvo (Sovjetkonst), som utgår i hundratusen exemplar. Jag<br />
avhandlade frågan med musikredaktören (varför just musik?) kamrat Rabinovitj på redaktionen<br />
— en underlig mörk och gammalmodig lokal vid Petrovka-arkaden. Jag skulle tro att<br />
denna arkad liksom den beryktade Passaj i St. Petersburg förr var ett tillhåll för ”det lätta<br />
gardet” i Moskva. Jag kom att tänka på den bekanta historien från St. Petersburg, när polisen<br />
försökte hålla dessa ”damer” borta från Passaj. De började då komma dit med musikportföljer<br />
under armen och påstodo sig vara elever vid Konservatoriet.<br />
Kamrat Rabinovitj, en älskvärd liten man med artistperuk — han var eller är kanske ännu<br />
yrkespianist —, sade att hans tidskrift var mycket angelägen om det intimaste kulturella<br />
samarbete med England; de hade alla ”mycket beundrat” mina föregående två artiklar om<br />
London under <strong>krig</strong>et. Skulle jag nu vilja skriva en artikel på femtonhundra ord om mina<br />
intryck av Moskvas kulturella liv i <strong>krig</strong>stid? En av mina reflexioner i artikeln i Izvestia hade<br />
”gjort mig odödlig”, ty min ”beryktade eufemism” hade ingått i Moskvas gängse ordförråd.<br />
När någon numera sades ha haft ”en smula otur”, betecknades därmed att han hade blivit<br />
sliten i bitar av en sprängbomb. Därpå talade han om Shostakovitj, som nyss hade anlänt från