SVARTÅN – VÄSTERÅSFJÄRDEN 2009 - Mälarenergi AB
SVARTÅN – VÄSTERÅSFJÄRDEN 2009 - Mälarenergi AB
SVARTÅN – VÄSTERÅSFJÄRDEN 2009 - Mälarenergi AB
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Nötmyran, en del av svartåområdet. Foto: Anders Sköld, ALcontrol <strong>AB</strong>.<br />
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong><br />
<strong>2009</strong>
INNEHÅLL<br />
SAMMANFATTNING ........................................................................................................................... 1<br />
BAKGRUND .......................................................................................................................................... 5<br />
OMRÅDET ............................................................................................................................................. 7<br />
Orientering .......................................................................................................................................... 7<br />
Markanvändning ................................................................................................................................. 9<br />
Föroreningsbelastande verksamheter .................................................................................................. 9<br />
METODIK ............................................................................................................................................ 10<br />
RESULTAT .......................................................................................................................................... 16<br />
Lufttemperatur och nederbörd........................................................................................................... 16<br />
Vattenföring ...................................................................................................................................... 17<br />
Vattenkemi........................................................................................................................................ 18<br />
Växtplankton..................................................................................................................................... 27<br />
Bottenfauna ....................................................................................................................................... 27<br />
Bakterieförekomst i bad- och råvatten .............................................................................................. 31<br />
REFERENSER...................................................................................................................................... 33<br />
BILAGA 1 - Allmänt om vattenkemi - metodik och bedömningsgrunder............................................ 35<br />
BILAGA 2 - Allmänt om biologiska undersökningar - metodik och bedömningsgrunder................... 45<br />
BILAGA 3 - Tabellerade resultat - vattenkemi, Svartån....................................................................... 63<br />
BILAGA 4 - Tabellerade resultat <strong>–</strong> vattenkemi och syreprofiler, Västeråsfjärden............................... 71<br />
BILAGA 5 - Tabellerade resultat <strong>–</strong> ämnestransporter och vattenföring ............................................... 81<br />
BILAGA 6 - Diagram Svartån 1996-<strong>2009</strong> ............................................................................................ 91<br />
BILAGA 7 - Växtplankton <strong>–</strong> fältprotokoll, artlistor och resultatsammanställning............................... 99<br />
BILAGA 8 - Bottenfauna <strong>–</strong> lokalbeskrivningar, artlistor och biomassabestämningar........................ 125<br />
BILAGA 9 - Tabellerade resultat <strong>–</strong> bakterieförekomst ...................................................................... 135
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Sammanfattning<br />
På uppdrag av <strong>Mälarenergi</strong> <strong>AB</strong> har ALcontrol<br />
utfört den samordnade recipientkontrollen<br />
av Svartån och Västeråsfjärden<br />
år <strong>2009</strong>.<br />
Lufttemperatur, nederbörd och vattenföring<br />
Årsmedeltemperaturen <strong>2009</strong> i Svartån-<br />
Västeråsfjärdens område var 0,6 °C högre<br />
än normalt. De flesta månader hade temperaturer<br />
över de normala där april månad<br />
hade den största avvikelsen (+cirka 4°C).<br />
Den totala årsnederbörden var cirka 24 %<br />
högre än normalt. Senaste årens relativt<br />
stora nederbörd har troligen ökat dräneringen<br />
från omgivande marker och därmed givit<br />
upphov till de ökade halterna av organiskt<br />
material (humus) i Svartån. Juli var<br />
den nederbördsrikaste månaden med dubbelt<br />
så stor nederbörd mot normalt.<br />
Årsmedelvattenföringen var 6,3 m 3 /s, vilket<br />
är strax över den normala (6,0 m 3 /s).<br />
Organiska ämnen (TOC) och färg<br />
Halterna av organiska ämnen (TOC) klassades<br />
som mycket höga i Svartån och som<br />
måttligt höga till höga i Västeråsfjärden.<br />
Svartåns vatten var starkt färgat och Västeråsfjärdens<br />
måttligt färgat (Blacken) till<br />
betydligt färgat (Västra holmen och Fulleröfjärden).<br />
Syrgas<br />
Syreförhållandet i Svartån var tillfredsställande.<br />
Under sommaren uppmättes ett<br />
måttligt syrerikt tillstånd vid Forsby damm<br />
(S5) medan övriga stationer i Svartån bedömdes<br />
ha syrerikt tillstånd. Nästan syre-<br />
SAMMANFATTNING<br />
1<br />
fritt tillstånd förekom i Västeråsfjärden,<br />
samt syrefattigt tillstånd i Fulleröfjärden.<br />
De lägsta syrgashalterna uppmättes under<br />
sommaren. Syrets löslighet i vatten minskar<br />
med ökande temperatur. Långsammare<br />
flöde i rinnande vatten minskar syresättningen.<br />
Förekomst av språngskikt i fjärden<br />
medförde också att det inte skett något<br />
utbyte mellan yt- och bottenvatten. I bottenvatten<br />
där syreförbrukande processer<br />
dominerar orsakar detta minskande syrgashalter.<br />
Vid syrebrist kan tidigare bundet<br />
fosfor läcka ur sedimentet. Förhöjda fosforhalter<br />
i botten-, jämfört med ytvattnet,<br />
tyder på detta.<br />
Fosfor och kväve<br />
Svartåns totalfosfor- och kvävehalter tenderade<br />
öka nedströms i vattensystemet<br />
(Figur 1 och Figur 2). Utsläpp från avloppsreningsverk<br />
samt ökad påverkan av<br />
jordbruksmark längre nedströms torde vara<br />
orsaken till detta. Fosforhalten bedömdes<br />
som mycket hög i Svartån och hög i Västeråsfjärden.<br />
Totalkvävehalten bedömdes som mycket<br />
hög i Svartåns nedströmspunkter (S5 och<br />
S8). I övrigt var halten måttligt hög vid<br />
Blacken och hög vid Svanå (S1) i Svartån<br />
och i övriga Västeråsfjärden. Förutom en<br />
minskning från mycket hög till hög halt i<br />
stationen närmast reningsverket i Västeråsfjärden<br />
(Vf6) både 2008 och <strong>2009</strong>, var<br />
kvävetillståndet detsamma som 2001-2008.<br />
Ammoniumkvävehalterna bedömdes som<br />
mycket låga till låga i Svartån och Västeråsfjärden<br />
år <strong>2009</strong>. I Västeråsfjärdens<br />
station närmast reningsverket var halten i<br />
medel måttligt hög, beroende på hög halt i<br />
mars månad.
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Sammanfattning<br />
140<br />
120<br />
100<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
0<br />
Totalfosfor (µg/l)<br />
S1 S5 S8 Vf6y Vf6b Vf11yVf11bVf16y<br />
Figur 1. Årsmedelhalter av fosfor (staplar;<br />
µg/l) i sex stationer i Svartån-Västeråsfjärdens<br />
avrinningsområde år <strong>2009</strong>. Ljusa staplar avser<br />
ytvatten (y) samt mörka staplar bottenvatten<br />
(b). Streckad linje markerar gräns mellan hög<br />
och mycket hög halt. Årsmedelvärden jämförs<br />
med ”normala” värden, d.v.s. medelvärden<br />
(horisontella streck) samt högsta respektive<br />
lägsta årsmedel (vertikala streck) närmast<br />
föregående sexårsperiod.<br />
2500<br />
2000<br />
1500<br />
1000<br />
500<br />
0<br />
Totalkväve (µg/l)<br />
S1 S5 S8 Vf6y Vf6b Vf11y Vf11bVf16y<br />
Figur 2. Årsmedelhalter av kväve (staplar;<br />
µg/l) i sex stationer i Svartån-Västeråsfjärdens<br />
avrinningsområde år <strong>2009</strong>. Ljusa staplar avser<br />
ytvatten (y) samt mörka staplar bottenvatten<br />
(b). Horisontella linjer markerar gräns mellan<br />
måttligt hög, hög och mycket hög halt. Årsmedelvärden<br />
jämförs med ”normala” värden,<br />
d.v.s. medelvärden (horisontella streck) samt<br />
högsta respektive lägsta årsmedel (vertikala<br />
streck) närmast föregående sexårsperiod.<br />
2<br />
Totalt belastades Västeråsfjärden med 443<br />
ton kväve och 20 ton fosfor varav de största<br />
bidragen kom från Svartån.<br />
Utsläppen av BOD7, fosfor och kväve från<br />
Kungsängens ARV var bland de minsta<br />
under perioden 1999-<strong>2009</strong>. Från Skultuna<br />
ARV rapporterades högre utsläpp av BOD7<br />
och fosfor än vanligt. Riktvärdet för fosfor<br />
överskreds under det första och fjärde<br />
kvartalet. Tidvis har Skultuna reningsverk<br />
haft problem med höga fosforvärden i<br />
samband med höga flöden.<br />
Suspenderade ämnen (slamhalten)<br />
Halten suspenderade ämnen ökade från<br />
måttligt hög till hög i nedströms riktning i<br />
Svartån. Detta berodde troligen främst på<br />
den ökade inverkan av erosionsmaterial<br />
från jordbruksmark.<br />
Alkalinitet och pH-värde<br />
Årslägsta pH-värden i Svartån och Västeråsfjärden<br />
var nära neutrala, undantaget<br />
Svanå i Svartån. Där gränsade pH-värdet<br />
till svagt surt i april i samband med vårfloden<br />
(surstöt). Förmågan att motstå försurning<br />
(buffertförmågan) var fortsatt mycket<br />
god i Svartån och Västeråsfjärden år <strong>2009</strong>.<br />
Konduktivitet<br />
Konduktiviteten ökade nedströms i vattendraget,<br />
ut till Västra holmen för att därefter<br />
minska med ökat avstånd ut i Västeråsfjärden.<br />
Konduktiviteten varierade mellan 9-12<br />
mS/m i Svartån och mellan 13-18 mS/m i<br />
Västeråsfjärden. Högst konduktivitetsvärden<br />
uppmättes i bottenvattnet vid Västra<br />
holmen, närmast Kungsängens avloppsreningsverk,<br />
under årets första kvartal.<br />
Samtidigt förhöjda värden av bland annat<br />
alkalinitet, ammonium- och nitratkväve
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Sammanfattning<br />
tydde på en avloppspåverkan. Undantaget<br />
år 2008 har avloppspåverkan förekommit<br />
vid stationen under årets första kvartal,<br />
åtminstone sedan år 2001. Troligen medverkade<br />
kortare isläggningsperiod jämfört<br />
med övriga år till lägre konduktivitetsvärden<br />
år 2008.<br />
Klorofyll och siktdjup<br />
Siktdjupet i Västeråsfjärden och Blacken<br />
var oförändrat litet och klorofyllhalten<br />
hög.<br />
Metaller<br />
Metallhalter i Svartån <strong>2009</strong> framgår av<br />
Tabell 1 och Tabell 2. Koppar- och blyhalterna<br />
var måttligt höga vid Forsby<br />
damm och Turbinbron. I övrigt var metallhalterna<br />
låga och generellt i nivå med de<br />
halter som uppmätts tidigare år. I september<br />
uppmättes en hög zinkhalt vid Svanå<br />
som klingade av nedströms till måttligt hög<br />
vid Forsby damm och låg vid Turbinbron.<br />
De förhöjda zinkhalterna kan härröra från<br />
föroreningar i området kring det gamla<br />
järnbruket strax uppströms Svanå.<br />
Aluminiumhalterna (årsmedel) i Svartån<br />
vid Forsby damm och Turbinbron var högre<br />
än halter som förekommer naturligt i<br />
ytvatten. Förhöjda halter sammanföll med<br />
ökade halter av bland annat fosfor, suspenderade<br />
ämnen, kisel, organiska ämnen<br />
(TOC) och/eller färgtal. Detta tyder på att<br />
de förhöjda aluminiumhalterna orsakats av<br />
ökad inblandning av humus och lera i ån.<br />
Årsmedelhalterna av kobolt, kvicksilver<br />
och mangan var i nivå med eller lägre än<br />
naturligt förekommande halter i strömmande<br />
vatten. Strontium-, barium och kiselhalterna<br />
var i nivå med halter uppmätta<br />
sedan 2002.<br />
Växtplankton<br />
Växtplanktonundersökningen visade på ett<br />
näringsrikt tillstånd i både Fulleröfjärden<br />
och Blacken. Planktonsamhällena dominerades<br />
av kiselalger under hela sommarsäsongen<br />
och det noterades inga blomningar<br />
av blågrönalger.<br />
Bottenfauna<br />
I provytorna Västra holmen (Vf6) och Fröholmen<br />
(Vf12) dominerades bottenfaunan<br />
av arter som indikerade ett näringsrikt<br />
tillstånd, på gränsen till måttligt näringsrikt.<br />
Tabell 1. Klassificering enligt Naturvårdsverkets<br />
"Bedömningsgrunder för miljökvalitet"<br />
(Rapport 4913)<br />
Färg Klass Benämning<br />
1 Mycket låga halter<br />
2 Låga halter<br />
3 Måttligt höga halter<br />
4 Höga halter<br />
5 Mycket höga halter<br />
Halt på gränsen till låg<br />
Bedömningsgrunder saknas<br />
Tabell 2. Metallhalter i Svartåns nedre delar år <strong>2009</strong>. Klassificering enligt Naturvårdsverkets bedömningsgrunder<br />
för miljökvalitet (Rapport 4913)<br />
Provpunkt Arse- Kad- Kobolt Krom Kop- Kvick- Man- Nickel Bly Zink Stron- Kisel<br />
nik mium par silver gan tium<br />
µg/l µg/l µg/l µg/l µg/l ng/l µg/l µg/l µg/l µg/l µg/l mg/l<br />
S1 Svanå 0,63 0,015 0,54 0,78 2,1 2,5 168 1,9 0,67 14 31 4,0<br />
S5 Forsby damm 0,72 0,021 0,62 1,3 3,2 3,0 157 2,3 1,2 9,9 35 5,3<br />
S8 Turbinbron 0,73 0,026 0,61 1,3 3,5 3,1 148 2,3 1,2 7,9 38 5,4<br />
3
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Sammanfattning<br />
Statusen med avseende på eutrofiering<br />
bedömdes där som måttlig. I provyta Vf16<br />
Blacken påträffades även några förhållandevis<br />
känsliga taxa, vilket gjorde att<br />
statusen där bedömdes som god, på gränsen<br />
till måttlig.<br />
Måttligt syrekrävande arter förekom i<br />
samtliga provytor, vilket visade på ett<br />
måttligt syrerikt tillstånd i bottenvattnet.<br />
Årets bedömningar ligger i linje med tidigare<br />
års undersökningar.<br />
Bakterieförekomst i bad- och råvatten<br />
Nio badplatser i Västeråsfjärden undersöktes<br />
under sommaren med avseende på bakterieförekomst.<br />
Badvattnet bedömdes som<br />
tjänligt med anmärkning vid ett provtag-<br />
ALcontrol, 2010-04-08<br />
Susanne Holmström<br />
(projektansvarig, rapportskrivning)<br />
Håkan Olofsson<br />
(kvalitetsgranskning rapport)<br />
4<br />
ningstillfälle respektive två tillfällen vid<br />
Lövudden och Södra Björnön under sommaren<br />
<strong>2009</strong>. Vid två tillfällen bedömdes<br />
badvattnet som otjänligt vid Lövudden.<br />
Övriga undersökningar vid dessa och övriga<br />
sju strandbad i Västeråsfjärden under<br />
sommaren resulterade i bedömningarna<br />
tjänliga badvatten.<br />
Vid undersökningarna av strandbaden år<br />
<strong>2009</strong> visade cirka 86 % av proven resultaten<br />
tjänligt badvatten.<br />
Det råvatten som används av Hässlö vattenverk<br />
för produktion av dricksvatten var<br />
av god kvalitet med avseende på mikrobiologiska<br />
variabler.
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol <strong>AB</strong> Bakgrund<br />
<strong>Mälarenergi</strong> <strong>AB</strong> har givit ALcontrol uppdraget<br />
att genomföra vattenundersökningar<br />
i Svartån och Västeråsfjärden sedan år<br />
2001. Denna rapport är en sammanställning<br />
av <strong>2009</strong> års resultat.<br />
Sju företag ingick<br />
Följande företag ingick i den samordnade<br />
recipientkontrollen år <strong>2009</strong>:<br />
• <strong>Mälarenergi</strong> <strong>AB</strong><br />
• Westinghouse Atom<br />
• Västerås Hamn<br />
• Västerås Flygplats<br />
• Västmanlands Lokaltrafik<br />
• Sapa t.o.m den 30 november <strong>2009</strong>,<br />
därefter Coor Service Management<br />
Industriservice <strong>AB</strong><br />
Undersökningarna har utförts i enlighet<br />
med ”Program för samordnad recipientkontroll<br />
under 1995 i Västeråsfjärden och<br />
Svartån inom Västerås kommun” daterat<br />
1994-12-29. Programmet för år <strong>2009</strong> omfattade<br />
fysikaliska och kemiska vattenundersökningar<br />
samt analys av klorofyll,<br />
växtplankton och bottenfauna.<br />
Följande personer har deltagit i undersökningen:<br />
• Susanne Holmström <strong>–</strong> projektansvarig,<br />
utvärdering av råvatten, kemiska och<br />
fysikaliska parametrar (ALcontrol<br />
Linköping)<br />
• Martin Liungman <strong>–</strong> artbestämning,<br />
vägning och utvärdering av bottenfauna<br />
(Medins Biologi <strong>AB</strong> Mölnlycke)<br />
BAKGRUND<br />
5<br />
• Annika Liungman <strong>–</strong> artbestämning<br />
och utvärdering av planktiska alger<br />
(Medins Biologi <strong>AB</strong> Mölnlycke)<br />
• Håkan Olofsson <strong>–</strong> kvalitetssäkring<br />
rapport (ALcontrol Halmstad)<br />
• Reijo Nygård <strong>–</strong> provtagning vattenkemi,<br />
växtplankton och bottenfauna<br />
(ALcontrol Linköping)<br />
• Kent Hård <strong>–</strong> provtagning vattenkemi,<br />
(ALcontrol Linköping)<br />
• Magnus Bergström <strong>–</strong> provtagning<br />
vattenkemi (ALcontrol Linköping)<br />
• Björn Thiberg <strong>–</strong> provtagning vattenkemi,<br />
växtplankton och bottenfauna<br />
(ALcontrol Linköping)<br />
Kontaktperson vid frågor är Sandra Burman<br />
på <strong>Mälarenergi</strong> <strong>AB</strong> (021-39 51 56).<br />
De sexton miljökvalitetsmålen<br />
Riksdagen har fastställt sexton övergripande<br />
nationella miljökvalitetsmål och cirka<br />
70 nationella delmål.<br />
Miljökvalitetsmålen beskriver de egenskaper<br />
som natur- och kulturmiljön måste ha<br />
för att samhällsutvecklingen ska vara ekologiskt<br />
hållbar. Syftet är att klara av alla<br />
stora miljöproblem i Sverige inom en generation<br />
(år 2020).<br />
Delmålen anger inriktningen av det konkreta<br />
miljöarbetet och siktar i regel mot år<br />
2010. Regeringens ambitioner med delmålen<br />
är bland annat att de ska vara möjliga<br />
att följa upp och att de ska tjäna som underlag<br />
för regionalt och lokalt miljö- och<br />
målarbete.<br />
Utifrån de nationella delmålen tas sektorsmål,<br />
regionala och lokala mål fram.<br />
Länsstyrelser och kommuner ansvarar för
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol <strong>AB</strong> Bakgrund<br />
att utveckla regionala respektive lokala<br />
mål som grundas på de nationella miljömålen.<br />
För sektorsmålen ansvarar centrala<br />
myndigheter, organisationer eller företag<br />
inom en viss samhällssektor.<br />
Länsstyrelserna ansvarar för den fortlöpande<br />
uppföljningen av målen på regional<br />
nivå. Med data för ett antal mått och indikatorer<br />
som underlag görs en utvärdering<br />
av varje delmål. Utvärderingen ska visa<br />
dels om utvecklingen går i rätt riktning<br />
mot delmålet, dels om delmålet kommer att<br />
nås inom utsatt tid.<br />
Naturvårdsverket har tidigare i Allmänna<br />
Råd 86:3 lagt upp riktlinjer för recipientkontrollen.<br />
Allmänna råd 86:3 har dock<br />
upphört att gälla när denna rapport skrivs<br />
Några nya direktiv har ännu ej kommit ut<br />
och därför bör intentionerna i Allmänna<br />
råd behållas tills vidare.<br />
Målet med recipientkontroll (vattenundersökningar) är enligt Naturvårdsverkets ”Allmänna<br />
råd” (86:3):<br />
• att åskådliggöra större ämnestransporter och belastningar från enstaka föroreningskällor<br />
inom ett vattenområde<br />
• att relatera tillstånd och utvecklingstendenser med avseende på tillförda föroreningar och<br />
andra störningar i vattenmiljön till förväntad bakgrund och/eller bedömningsgrunder för<br />
miljökvalitet<br />
• att belysa effekter i recipienten av föroreningsutsläpp och andra ingrepp i naturen<br />
• att ge underlag för utvärdering, planering och utförande av miljöskyddande åtgärder<br />
Följande fyra (av sexton) nationella miljökvalitetsmål berör sjöar och vattendrag:<br />
Levande sjöar och vattendrag<br />
Sjöar och vattendrag skall vara ekologiskt hållbara och deras variationsrika livsmiljöer skall<br />
bevaras. Naturlig produktionsförmåga, biologisk mångfald, kulturmiljövärden samt landskapets<br />
ekologiska och vattenhushållande funktion skall bevaras samtidigt som förutsättningar<br />
för friluftsliv värnas.<br />
Ingen övergödning<br />
Halterna av gödande ämnen i mark och vatten skall inte ha någon negativ inverkan på människors<br />
hälsa, förutsättningarna för biologisk mångfald eller möjligheterna till allsidig användning<br />
av mark och vatten.<br />
Bara naturlig försurning<br />
De försurande effekterna av nedfall och markanvändning skall underskrida gränsen för vad<br />
mark och vatten tål. Nedfallet av försurande ämnen skall heller inte öka korrosionshastigheten<br />
i tekniska material eller kulturföremål och byggnader.<br />
Giftfri miljö<br />
Miljön skall vara fri från ämnen och metaller som skapats i eller utvunnits av samhället och<br />
som kan hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden.<br />
6
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol <strong>AB</strong> Område<br />
OMRÅDET<br />
Figur 3. Punkter för vattenkemisk och fysikalisk provtagning i Svartån (S1, S5 och S8) år <strong>2009</strong>.<br />
Orientering<br />
Svartåns avrinningsområde omfattar 776<br />
km 2 (SCB, 2005) och är beläget i Västmanlands<br />
län (Figur 3). Svartåns källflöde finner<br />
man runt Toftsjön och Målsjön i Norbergs<br />
kommun. I norr utgörs avrinningsområdet<br />
av bergslagslandskap dominerat<br />
av mindre sjöar, åar, myrmark och<br />
skogar. Mellan orten Västerfärnebo ner till<br />
Svanå ligger de större sjöarna Hällsjön och<br />
Fläcksjön samt några mindre sjöar. Det<br />
7<br />
finns även ett sammanhängande våtmarksområde<br />
i trakten mellan Västerfärnebo och<br />
Fläcksjön (Sundberg, 2002).<br />
I området från Svanå ner till Mälaren finns<br />
inga sjöar och andelen jordbruksmark är<br />
stor. Effekten av övergödning är som störst<br />
i södra Svartån vilket innebär att Mälaren<br />
belastas av stora mängder näringsämnen.<br />
Efter sin väg genom centrala Västerås<br />
mynnar Svartån i Västeråsfjärden, Mälaren.
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol <strong>AB</strong> Område<br />
Figur 4. Punkter för vattenkemisk, fysikalisk (Vf6, Vf11) och biologisk provtagning i Västeråsfjärden<br />
<strong>2009</strong>. Plankton och klorofyll provtogs i Vf11 och Vf16; bottenfauna i Vf6, Vf12 och Vf16. Mikrobiologisk<br />
provtagning utfördes vid badplatserna: Elba (2), Östra holmen (3), Lövudden (4), Framnäs (5),<br />
Björnöbadet (6), Norra Björnön, Södra Björnön, Lögarängen (7) och Johannisberg (8).<br />
8
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol <strong>AB</strong> Område<br />
Västeråsfjärden är splittrad av såväl stora<br />
som små öar (Figur 4 och Figur 5). Blacken<br />
och Granfjärden i söder består av ett<br />
mer öppnare vatten. Mittemellan fjärdarna<br />
ligger några större öar. Flera badplatser<br />
finns i området.<br />
Vid Hässlö (Badelundaåsen) ligger Västerås<br />
vattenreningsverk. Ett satellitverk<br />
finns också vid Fågelbacken (nära Hökåsen).<br />
Från Hässlö levereras femtio miljoner<br />
liter dricksvatten per dygn.<br />
Markanvändning<br />
Svartåns avrinningsområde består av cirka<br />
57 % skog, 3 % vattenyta, 20 % åkermark,<br />
2 % betesmark samt 18 % övrig mark (inklusive<br />
tätortsmark; SCB 2005).<br />
I avrinningsområdet bor ca 40 000 av Västerås<br />
stads ca 134 000 innevånare, varav 36<br />
800 i tätort och 3700 i glesbygd. Antalet<br />
djurenheter uppgår till cirka 2800 (SCB,<br />
2005).<br />
Föroreningsbelastande verksamheter<br />
Följande fakta har, där inget annat angivits,<br />
hämtats från ”Svartån. En långtidsutvärdering<br />
av recipientkontrollens mätningar<br />
mellan åren 1998-2000” (Sundberg, 2002).<br />
Diffusa utsläpp kommer från enskilda avlopp,<br />
jord- och skogsbruk samt luftnedfall.<br />
Varje år släpps från enskilda avlopp (glesbygdsavlopp)<br />
ut cirka 1,5 ton fosfor och 22<br />
ton kväve till Svartån. Från delar av Västerås,<br />
Skultuna och några mindre tätorter<br />
släpps dagvatten ut i Svartån. I de flesta<br />
fall är detta orenat. Större punktkällor som<br />
9<br />
belastar Svartån är de kommunala avloppsreningsverken<br />
(ARV) samt Östra verken i<br />
Skultuna. Sistnämnda är ett industriområde<br />
från vilket bland annat aluminium och<br />
fosfor släpps ut i mindre mängd.<br />
I Skultuna och Svanå har metallindustriverksamhet<br />
förekommit. Bruken anlades<br />
under början av 1600-talet och i Skultuna<br />
pågår fortfarande viss verksamhet.<br />
I de nordligare delarna av Svartåns avrinningsområde<br />
finns två mindre ARV, Karbenning<br />
(Norbergs kommun) och Hedåker<br />
(Sala kommun). Från Karbenning släpps<br />
det renade avloppsvattnet ut i Labodasjön<br />
och från Hedåker via diken som så småningom<br />
leder till Murån.<br />
Skultuna ARV är det största reningsverket<br />
som avleder behandlat vatten till Svartån.<br />
Drygt 3000 personer är anslutna till reningsverket<br />
(<strong>Mälarenergi</strong>, <strong>2009</strong>).<br />
Kungsängens ARV i Västerås med ca<br />
120000 personer och industrier motsvarande<br />
ca 8000 personekvivalenter anslutna tar<br />
emot drygt 50 miljoner liter avloppsvatten<br />
per dygn (<strong>Mälarenergi</strong>, <strong>2009</strong>). Det behandlade<br />
vattnet släpps ut i Västeråsfjärden.<br />
Figur 5. Västeråsfjärden. Foto: Reijo Nygård,<br />
ALcontrol.
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol <strong>AB</strong> Metodik<br />
Provtagningsplatser<br />
I kontrollprogrammet ingår totalt elva<br />
provtagningspunkter varav sju ingår i denna<br />
rapport (Figur 3, Figur 4 och Tabell 3).<br />
Provtagning av vattenkemi, växtplankton<br />
och bottenfauna har genomförts av godkända<br />
provtagare från ALcontrol i Linköping.<br />
En gång per månad utfördes provtagning<br />
för fysikaliska och kemiska undersökningar<br />
på ytvatten (0,5 m djup) i Svartån<br />
under år <strong>2009</strong>. Provtagning vid Turbinbron<br />
i Svartån har tidigare (1965-1995)<br />
utförts inom Naturvårdsverkets program<br />
för miljökontroll (PMK; Sundberg, 2002).<br />
I Västeråsfjärden utfördes fysikaliska och<br />
kemiska undersökningar på yt- och bottenvatten<br />
i februari, mars, maj, juni, juli, augusti,<br />
september och oktober. I juli och<br />
augusti utfördes provtagning vid vardera<br />
två tillfällen. Från och med 2003 upphörde<br />
provtagningen i Vf12 (Fröholmen) och<br />
Vf16 (Blacken). Vattenkemiska och fysikaliska<br />
data för Vf16 i Blacken har från<br />
och med 2003 inhämtats från en närliggande<br />
punkt, även den kallad Blacken, som<br />
ingår i Mälarens vattenvårdsförbunds mil-<br />
METODIK<br />
jöövervakning av Mälaren. Under provtagningstillfällena<br />
har även syrgashalt och<br />
temperatur vid olika djup mätts. Växtplanktonprovtagning<br />
ägde rum i maj, juli,<br />
augusti och oktober i Vf16 och Vf11 (Fulleröfjärden).<br />
Bottenfaunaprovtagning utfördes<br />
i mars vid Vf6 (Västra holmen),<br />
Vf16 och Vf12. Klorofyllhalten mättes i<br />
Vf16 och Vf11 i samband med växtplanktonprovtagningarna.<br />
Resultaten från årets badvatten- och råvattenprovtagning<br />
presenteras i denna rapport.<br />
Miljö- och hälsoskyddsförvaltningen i<br />
Västerås har lämnat uppgifter från sommarens<br />
badvattenundersökning. I Bilaga 9<br />
presenteras 36 resultat från nio badplatser<br />
inom Västeråsområdet. Provtagning av<br />
råvatten till Hässlö vattenverk ägde rum<br />
vid Mälarvatten i januari, april, maj och<br />
juli samt Åsen i mars och maj (Bilaga 9).<br />
Lufttemperatur och nederbörd<br />
Data gällande lufttemperatur och nederbörd<br />
har inhämtats via SMHI från den meteorologiska<br />
stationen i Hässlö, Västerås.<br />
Tabell 3. Provtagningspunkter i Svartån och Västeråsfjärden år <strong>2009</strong>. Data från station Blacken har inhämtats<br />
från SLU. FK=fysikalisk och kemisk undersökning, KL=klorofyll, PL=växtplankton, BF=bottenfauna<br />
Nr. Stationsbeteckning X-koord. Y-koord. Undersökningar <strong>2009</strong><br />
S1 Svanå 66 28 96 15 32 48 FK<br />
S5 Forsby damm 66 17 35 15 37 36 FK<br />
S8 Turbinbron 66 09 93 15 41 78 FK<br />
VF6 Västra holmen 66 06 85 15 42 45 FK BF<br />
VF11 Fulleröfjärden 66 03 50 15 42 85 FK KL PL<br />
VF12 Fröholmen 66 01 15 15 48 90 BF<br />
Blacken (SLU) 65 95 03 15 41 90 FK<br />
VF16 Blacken 65 98 65 15 42 40 KL PL BF<br />
10
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol <strong>AB</strong> Metodik<br />
Vattenföring<br />
Data för vattenföringen (dygnsvärden) vid<br />
Forsby damm har inhämtats från SMHI:s<br />
mätstation vid Åkesta (X:661722;<br />
Y:153742). För beräkning av vattenföringen<br />
vid Turbinbron har arealproportionering<br />
utförts mot Forsby damm. Uppgifter om<br />
vattenföringen (veckomedelflöden) vid<br />
Svanå beräknades av SMHI enligt PULSmetoden.<br />
PULS är en matematisk modell som utvecklats<br />
av SMHI och som ger kontinuerliga<br />
serier av dagliga vattenföringsvärden<br />
för lokaler utan vattenföringsstation. Modellen<br />
använder nederbörd och lufttemperatur<br />
uppmätta på SMHIs observationsstationer<br />
samt månadsmedelvärden av tänkbar<br />
avdunstning. Vidare tas hänsyn till arealfördelningen<br />
mellan skog, öppen mark och<br />
sjö samt höjdfördelningen inom området.<br />
Vattenkemi<br />
Provtagning<br />
Vid klorofyllprovtagningen användes ett<br />
Rambergrör, övrig vattenprovtagning i<br />
sjöar och från broar utfördes med en Ruttnerhämtare<br />
(Figur 6). I grunda vattendrag<br />
eller där bro saknades användes en stånghämtare.<br />
En stånghämtare består av en<br />
cylinderförsedd metallstav där en provflaska<br />
kan fästas med hjälp av gummistroppar.<br />
Detta möjliggör vattenprovtagning<br />
i åfårans mitt eller en bit ut från<br />
stranden.<br />
Analys<br />
Analys av metaller utfördes av ALS Scandinavia<br />
ackrediteringsnummer 1087 fram<br />
till och med juni <strong>2009</strong>. I övrigt har alla<br />
11<br />
vattenkemiska parametrar analyserats av<br />
ALcontrol Laboratories, ackrediteringsnummer<br />
1006. Analyserna har gjorts i enlighet<br />
med svensk standard eller därmed<br />
jämförbar metod.<br />
Data från stationen Blacken har inhämtats<br />
från SLU:s hemsida.<br />
Figur 6. Ruttnerhämtare (till vänster) och<br />
stånghämtare (till höger) ©.<br />
Temperatur, siktdjup och syrgashalt bestämdes<br />
i fält. Övriga analyser utfördes på<br />
laboratorium. Proven har transporterats<br />
och förvarats enligt gällande standard för<br />
vattenundersökningar.<br />
Analysresultat från år <strong>2009</strong> samt tidsserier<br />
har utvärderats med hjälp av Naturvårdsverkets<br />
bedömningsgrunder för miljökvalitet<br />
(Rapport 4913 Sjöar och vattendrag).<br />
Vissa tillägg och avvikelser har gjorts.<br />
Dessa avvikelser har rapporterats till Naturvårdsverket<br />
i en skrivelse från KM Lab<br />
(skrivelse, angående bedömningsgrunder,<br />
KM Lab 2000-02-14).<br />
Vid beräkning av medelvärdet (majoktober)<br />
för klorofyll och siktdjup vid<br />
Vf16 räknades även data för Blacken in.<br />
Värden för absorbans, som analyserats vid<br />
Blacken, har räknats om till färgtal genom<br />
multiplicering med 500.<br />
Analysmetoder, klassgränser, avvikelser<br />
från bedömningsgrunderna och en beskriv-
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol <strong>AB</strong> Metodik<br />
ning av de analyserade parametrarnas innebörd<br />
redovisas i Bilaga 1.<br />
Vid medelvärdesberäkningar har ”mindreän”-värden<br />
satts till halva värdet.<br />
Om t.ex. värdet för suspenderade ämnen<br />
var
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol <strong>AB</strong> Metodik<br />
Analys<br />
Artbestämning och räkning av växtplankton<br />
gjordes med hjälp av ett omvänt faskontrastmikroskop,<br />
så kallad Utermöhlteknik<br />
(Utermöhl 1958). Sedimenterad volym<br />
var 3 eller 10 ml. Kvantitativa analyser<br />
av individtätheter och beräkningar av<br />
biovolymer gjordes enligt SS-EN<br />
15204:2006 samt Naturvårdsverkets<br />
Handbok för miljöövervakning.<br />
Bedömningsgrunder<br />
Naturvårdsverket har valt ut följande parametrar<br />
för att beskriva tillståndet i en sjö<br />
med avseende på planktiska alger (Wiederholm,<br />
1999):<br />
Totalvolymen planktiska alger (mm 3 /l)<br />
a) säsongsmedelvärde (maj-okt)<br />
b) augustivärde<br />
Biovolym vårutvecklande kiselalger<br />
(april- maj; mm 3 /l)<br />
Besvärsbildande alger<br />
a) vattenblommande blågrönalger<br />
b) antalet släkten potentiellt toxinproducerande<br />
blågrönalger<br />
c) biomassan av Gonyostomum semen<br />
Vid vår bedömning av näringssituationen<br />
har även följande faktorer beaktats:<br />
Trofiskt index (BIN PR163)<br />
Förekomst av indikatorarter<br />
Kvoten mellan eutrofer och oligotrofer<br />
Antal taxa<br />
En sammanfattande bedömning av tillståndet<br />
på varje lokal klassas enligt:<br />
Mycket näringsfattigt tillstånd<br />
Näringsfattigt tillstånd<br />
Mycket näringsrikt tillstånd<br />
Näringsrikt tillstånd<br />
Måttligt näringsrikt tillstånd<br />
13<br />
En sammanfattande bedömning av påverkan<br />
klassas enligt:<br />
Ingen eller obetydlig påverkan<br />
Liten påverkan<br />
Tydlig påverkan<br />
Stark påverkan<br />
Mycket stark påverkan<br />
Utförlig beskrivning av hur bedömningen<br />
gått till finns i Bilaga 2.<br />
Bottenfauna<br />
Beteckningen bottenfauna avser ryggradslösa<br />
djur (insekter, fåborstmaskar,<br />
iglar, virvelmaskar, snäckor, musslor och<br />
kräftdjur) som lever på bottnar i sjöar och<br />
vattendrag. Djuren uppehåller sig i vattenmiljön<br />
under hela eller delar av sitt liv.<br />
Provtagning<br />
Provtagningspunkternas läge framgår av<br />
Tabell 5. Provtagningen utfördes den 16<br />
mars <strong>2009</strong>.<br />
Tabell 5. Platser för bottenfaunaprovtagning i<br />
Västeråsfjärden, Mälaren <strong>2009</strong><br />
Provyta Provdjup Koordinater<br />
(m) (x) (y)<br />
VF6. Västra Holmen 15,5 6606850 1542450<br />
VF12. Fröholmen 15,0 6601150 1548900<br />
VF16. Blacken 16,0 6598650 1542400<br />
Proverna togs i djupzonen (profundalen)<br />
med en Ekmanhuggare (Figur 8) med ytan<br />
202 cm 2 enligt svensk standard (SS<br />
028190).
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol <strong>AB</strong> Metodik<br />
Figur 8. Ekmanhuggare ©.<br />
I varje provpunkt togs fem prover enligt<br />
den standardiserade metoden SS 028190.<br />
Proverna sållades på plats genom ett såll<br />
med masktätheten 0,5 x 0,5 mm och konserverades<br />
sedan i 70 % etanol.<br />
Analys<br />
På laboratoriet sorterades djuren ut och<br />
artbestämdes till en nivå där relevanta tillståndsbedömningar<br />
är möjliga.<br />
Djurens våtbiomassa (våtvikt) bestämdes<br />
genom att de gruppvis vägdes på analysvåg.<br />
Före vägningen placerades djuren i<br />
vatten (för att skölja bort konserveringssprit)<br />
och därefter på filterpapper för att<br />
torka på utsidan.<br />
Sortering, artbestämning och vägning utfördes<br />
av Medins Biologi <strong>AB</strong>.<br />
Utvärdering<br />
Med utgångspunkt från ett antal kriterier<br />
hos profundalfaunan kan man dra slutsatser<br />
om näringstillgången i sjön och om<br />
syreförhållandena i bottenvattnet. I Naturvårdsverkets<br />
bedömningsgrunder för miljökvalitet<br />
(Naturvårdsverkets handbok<br />
2007:4) beskrivs flera index för att med<br />
hjälp av bottenfaunan klassificera ett vattens<br />
status. I sjöars profundaler används<br />
BQI (Benthic Quality Index) för att klassa<br />
14<br />
status med avseende på eutrofiering. I expertbedömningen<br />
har även index från Naturvårdsverkets<br />
gamla bedömningsgrunder<br />
(Wiederholm, 1999) använts, samt förekomsten<br />
av känsliga arter. Dessutom har<br />
kända förhållanden på och kring lokalen<br />
samt Medins erfarenhet från andra lokaler i<br />
regionen vägts in. Allmän information om<br />
bottenfauna och en mer ingående beskrivning<br />
av gränsvärden och bedömningsgrunder<br />
finns i Bilaga 2. I Bilaga 8 finns en<br />
beskrivning av provlokalerna samt fullständiga<br />
artlistor.<br />
Vid expertbedömningen har status med<br />
avseende på eutrofiering samt i förekommande<br />
fall annan påverkan klassats enligt:<br />
Hög status<br />
God status<br />
Måttlig status<br />
Otillfredsställande status<br />
Dålig status<br />
Näringstillståndet i sjön har bedömts efter<br />
fem klasser:<br />
Mycket näringsfattigt<br />
Näringsfattigt<br />
Måttligt näringsrikt<br />
Näringsrikt<br />
Mycket näringsrikt<br />
Syreförhållandena i sjöns bottenvatten har<br />
bedömts efter fem klasser:<br />
Mycket syrerikt<br />
Syrerikt<br />
Måttligt syrerikt<br />
Syrefattigt<br />
Mycket syrefattigt<br />
Jämförelser med tidigare års bedömningar<br />
av sjöars näringstatus<br />
Vid tidigare undersökningar har bedömningen<br />
av näringsstatus i sjöar på basis av<br />
profundalfaunan gjorts på två olika sätt.<br />
Innan 2005 bedömdes endast sjöns tillstånd<br />
med avseende på näringsämnesbelastning.<br />
Bedömningen byggde på klass-
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol <strong>AB</strong> Metodik<br />
ningen av BQI och O/C-index enligt Naturvårdsverkets<br />
gamla bedömningsgrunder<br />
(Wiederholm, 1999) samt på bottenfaunans<br />
sammansättning, och klassades enligt nedan:<br />
A. Näringsfattiga förhållanden<br />
B. Måttligt näringsrika förhållanden<br />
C. Näringsrika förhållanden<br />
Under 2005 utvecklade Medins två nya<br />
profundalfauna-index: PTI för att bedöma<br />
näringstillståndet samt EEI för att bedöma<br />
påverkan av näringsämnen/organiskt material.<br />
Tillståndet klassades enligt ovan, medan<br />
påverkan klassades enligt nedan:<br />
A. Ingen eller obetydlig påverkan<br />
B. Betydlig påverkan<br />
C. Stark eller mycket stark påverkan<br />
Från och med 2007 används Naturvårdsverkets<br />
bedömningsgrunder för miljökvalitet<br />
(Naturvårdsverkets handbok 2007:4)<br />
för att klassa sjöns status med avseende på<br />
eutrofiering med hjälp av BQI. Tillståndsklassningen<br />
före 2005 har inte bedömts<br />
vara jämförbar med statusklassningen från<br />
och med 2007. Medins har emellertid valt<br />
att redovisa även gamla bedömningar när<br />
sådana finns, då dessa ger en god fingervisning<br />
av näringsförhållandena i sjön.<br />
15<br />
Den påverkansbedömning som Medins<br />
gjort från och med slutet av 2005 är mer att<br />
betrakta som en expertbedömning av<br />
ekologisk status, och är förhållandevis<br />
jämförbar med det nya klassningssystemet.<br />
Bakterieförekomst i bad och råvatten<br />
Resultat med bedömningar från mikrobiologiska<br />
undersökningar av strandbadvatten<br />
har erhållits från Miljö- och hälsoskyddsförvaltningen<br />
i Västerås. Mikrobiologiska<br />
analyser av strandbad- och råvatten utfördes<br />
av ALcontrol i Linköping.<br />
Susanne Holmström gjorde den mikrobiologiska<br />
råvattenbedömningen.<br />
Mikrobiologiska analysresultat för år <strong>2009</strong><br />
har utvärderats med hjälp av Livsmedelsverkets<br />
kungörelse om dricksvatten (SLV<br />
FS 1993:35 och 2001:30) samt Socialstyrelsens<br />
författningssamling Försiktighetsmått<br />
för dricksvatten (SOSFS 2003:17).<br />
Information om utvärderingsmetodik för<br />
bakterieförekomst i råvatten finns i Bilaga<br />
2.
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol <strong>AB</strong> Resultat<br />
Figur 9. Vattnets kretslopp ©.<br />
Lufttemperatur och nederbörd<br />
Vatten från atmosfären når marken via<br />
nederbörd och flödar sedan vidare via vattendrag<br />
till havet för att därefter avdunsta<br />
till atmosfären. En del magasineras i form<br />
av snö, ytvatten, markvatten eller grundvatten<br />
(Figur 9).<br />
24 % större nederbörd och 0,6 grader varmare<br />
än normalt<br />
Vid SMHI:s klimatstation i Hässlö, Västerås,<br />
var årsmedeltemperaturen 6,6° C<br />
vilket är 0,6°C över den normala (d.v.s.<br />
RESULTAT<br />
16<br />
medeltemperaturen 1961-1990). Den totala<br />
årsnederbörden var 666 mm, vilket är cirka<br />
24 % mer än normalt (539 mm) för området<br />
(Figur 10).<br />
Störst temperaturöverskott i april<br />
I juni, oktober och december förekom temperaturer<br />
under de normala (mellan 2-3<br />
°C). Temperaturen i februari var normal<br />
medan den var över den normala övriga<br />
månader. Avvikelsen var störst i april och<br />
november (+ cirka 4 respektive 3°C; Figur<br />
11).
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol <strong>AB</strong> Resultat<br />
Nederbörd (mm)<br />
800<br />
600<br />
400<br />
200<br />
0<br />
2000<br />
2001<br />
2002<br />
2003<br />
2004<br />
2005<br />
2006<br />
2007<br />
2008<br />
<strong>2009</strong><br />
Figur 10. Årsnederbörd (mm) vid SMHI:s klimatstation<br />
i Hässlö, Västerås, under åren<br />
2000-<strong>2009</strong> i jämförelse med medelvärdet för<br />
perioden 1961-1990.<br />
Lufttemp (°C)<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
-5<br />
<strong>2009</strong> 61-90<br />
J F M A M J J A S O N D<br />
Figur 11. Månadsmedeltemperaturen (°C) vid<br />
SMHI:s klimatstation i Hässlö, Västerås, år<br />
<strong>2009</strong> i jämförelse med medelvärden för perioden<br />
1961-1990.<br />
Störst nederbörd i juli<br />
Juli var årets nederbördsrikaste månad med<br />
dubbelt så stor nederbörd som normalt.<br />
Nederbörd över den normala förekom även<br />
under februari-mars och maj-juni samt<br />
årets sista tre månader. Månaderna januari,<br />
17<br />
april, augusti och september var torrare än<br />
normalt (Figur 12).<br />
Nederbörd (mm)<br />
150<br />
100<br />
50<br />
0<br />
<strong>2009</strong> 61-90<br />
J F M A M J J A S O N D<br />
Figur 12. Månadsnederbörden (mm) vid<br />
SMHI:s klimatstation i Hässlö, Västerås, år<br />
<strong>2009</strong> i jämförelse med medelvärden för perioden<br />
1961-1990.<br />
Vattenföring<br />
Ytavrinning till följd av nederbörd är i<br />
regel störst under tidig vår, senhöst och<br />
milda vintrar. Sommartid avdunstar en del<br />
av nederbörden eller tas upp av växterna,<br />
vilket gör tillrinningen till vattendragen<br />
låg. I samband med kalla vintrar lagras<br />
nederbörden i form av snö som frigörs vid<br />
snösmältning. Om tjäle förekommer i marken<br />
kommer andelen ytavrinning i förhållande<br />
till nederbörd att bli maximalt stor<br />
beroende på att ingen grundvattenbildning<br />
sker.<br />
Månadsmedelflöden för punkterna Svanå<br />
(S1), Forsby damm (S5) och Turbinbron<br />
(S8) i Svartån år <strong>2009</strong> finns redovisade i<br />
Bilaga 5.
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol <strong>AB</strong> Resultat<br />
m<br />
20<br />
3 /s<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
S1 Svanå<br />
S5 Forsby damm<br />
S8 Turbinbron<br />
J F M A M J J A S O N D<br />
Figur 13. Månadsmedelvattenföring (m 3 /s) vid tre provtagningspunkter i Svartån, Västerås, år <strong>2009</strong>.<br />
Data för vattenföringen (dygnsvärden) vid Forsby damm har inhämtats från SMHI:s mätstation vid<br />
Åkesta. För beräkning av vattenföringen vid Turbinbron har arealproportionering utförts mot Forsby<br />
damm. Vattenföringen vid Svanå beräknades av SMHI enligt PULS-metoden.<br />
Högst flöde i april och juli<br />
Flödet var högst i april i samband med<br />
vårfloden vid snösmältningen och under<br />
den nederbördsrika månaden juli. I slutet<br />
av sommaren och början av hösten var<br />
nederbörden mer sparsam vilket ledde till<br />
minskad vattenföring (Figur 12 och Figur<br />
13). Nederbörden och flödet ökade åter<br />
under årets sista månader.<br />
Årsmedelvattenföringen vid Forsby damm<br />
var 6,3 m 3 /s. Detta är något över det normala<br />
årsflödet: 6 m 3 /s (Sundberg, 2002).<br />
Vattenkemi<br />
Samtliga analysresultat finns redovisade i<br />
tabeller i Bilaga 3 och 4. Bilaga 6 innehåller<br />
diagram med resultat för några parametrar<br />
i Svartån under åren 1996-<strong>2009</strong>.<br />
Bedömningar grundade på Naturvårdsverkets<br />
rapport 4913 har angetts kursiverade i<br />
efterföljande text. Eftersom Rapport 4913<br />
saknar klassgränser för ammoniumkväve<br />
och suspenderande ämnen bedöms dessa<br />
parametrar utifrån svenska ytvatten (SNV<br />
18<br />
1969:1) respektive Allmänna råd 90:4.<br />
Även dessa bedömningar anges kursiverade<br />
i efterföljande text.<br />
Organiska ämnen (TOC) och färg<br />
Mycket höga halter TOC i Svartån<br />
Halterna av organiska ämnen (TOC) i<br />
Svartån bedömdes som mycket höga (Figur<br />
14). I Västeråsfjärden bedömdes halterna<br />
som måttligt höga till höga. Sedan år 2003<br />
har halterna av organiska ämnen ökat i<br />
Svartån. I Västeråsfjärden var medelvärdena<br />
för organiska ämnen högre än<br />
tidigare (1999-2008).<br />
Stark vattenfärg i Svartån<br />
Svartåns vatten bedömdes år <strong>2009</strong> som<br />
starkt färgat. Även färgtalet tenderade öka<br />
sedan 2003 och hänger troligen samman<br />
med de senare årens högre nederbörd<br />
(Figur 10 och Figur 16).
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol <strong>AB</strong> Resultat<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
TOC (mg/l)<br />
S1 S5 S8 Vf6y Vf6b Vf11y Vf11b Vf16y<br />
Figur 14. Årsmedelhalter av organiska ämnen<br />
(staplar; TOC; mg/l) i sex stationer i Svartån-<br />
Västeråsfjärdens avrinningsområde år <strong>2009</strong>.<br />
Ljusa staplar avser ytvatten (y) samt mörka<br />
staplar bottenvatten (b). Horisontella linjer markerar<br />
gräns mellan måttligt hög, hög och<br />
mycket hög halt. Årsmedelvärden jämförs med<br />
”normala” värden, d.v.s. medelvärden (horisontella<br />
streck) samt högsta respektive lägsta årsmedel<br />
(vertikala streck) närmast föregående<br />
sexårsperiod.<br />
Den ökade nederbörden har troligen ökat<br />
dräneringen av omgivande mark med ökad<br />
humustillförsel till vattendraget som följd.<br />
I Västeråsfjärden bedömdes vattnet som<br />
måttlig färgat i Blacken och betydligt färgat<br />
i övriga stationer (Figur 15).<br />
Syrgas<br />
I slutet av Bilaga 4 finns diagram med syreprofiler,<br />
d.v.s. syrgashalt och temperatur<br />
avsatt mot djupet. Dessa parametrar redovisas<br />
för Vf6 och Vf11 i Västeråsfjärden.<br />
(Uppgifter om syre saknas för Blacken.)<br />
Syrerika förhållanden i Svartån<br />
Syreförhållandet i Svartån var tillfredsställande.<br />
I juli och augusti uppmättes ett måttligt<br />
syrerikt tillstånd vid Forsby damm<br />
(S5). Övriga stationer bedömdes ha syrerikt<br />
tillstånd. De lägsta syrehalterna uppmättes<br />
under årets varmare del, när flödet<br />
var långsammare och vattentemperaturen<br />
19<br />
högre (syrets löslighet minskar med ökande<br />
temperatur).<br />
250<br />
200<br />
150<br />
100<br />
50<br />
0<br />
Färg (mg Pt/l)<br />
S1 S5 S8 Vf6y Vf6b Vf11yVf11bVf16y<br />
Figur 15. Årsmedelvärden för färg (staplar; mg<br />
Pt/l) i sex stationer i Svartån-Västeråsfjärdens<br />
avrinningsområde år <strong>2009</strong>. Ljusa staplar avser<br />
ytvatten (y) samt mörka staplar bottenvatten<br />
(b). Horisontell linje markerar gräns mellan<br />
betydligt till starkt färgat vatten. Årsmedelvärden<br />
jämförs med ”normala” värden, d.v.s. medelvärden<br />
(horisontella streck) samt högsta<br />
respektive lägsta årsmedel (vertikala streck)<br />
närmast föregående sexårsperiod.<br />
Färg (mgPt/l)<br />
240<br />
180<br />
120<br />
60<br />
0<br />
1996<br />
1997<br />
1998<br />
1999<br />
2000<br />
2001<br />
2002<br />
2003<br />
2004<br />
2005<br />
2006<br />
2007<br />
2008<br />
<strong>2009</strong><br />
Figur 16. Årsmedelvärden av färg (mg Pt/l) vid<br />
Forsby damm (S5) perioden 1996-<strong>2009</strong>. Linje<br />
anger glidande treårsmedelvärden för perioden.<br />
Nästan syrefritt i Västeråsfjärden<br />
I Västeråsfärden (Vf6) var det nästan syrefritt<br />
medan det var syrefattigt i Fulleröfjärden<br />
(Vf11).
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol <strong>AB</strong> Resultat<br />
De lägsta syrgashalterna i Västeråsfjärden<br />
uppmättes under sommaren. Samtidigt<br />
förekom förhöjda fosforhalter i bottenvattnet<br />
(se nästa avsnitt om fosfor).<br />
Högre vattentemperaturer bidrog till de<br />
låga syrehalterna i vattnet, i kombination<br />
med förekomst av språngskikt som hindrat<br />
utbyte mellan yt- och bottenvatten. I bottenvatten<br />
där syreförbrukande processer<br />
dominerar orsakar detta minskande syrgashalter.<br />
Fosfor<br />
Ökning av fosforhalter från norr till söder<br />
Totalfosforhalten tenderar öka nedströms i<br />
Svartån (Figur 17) sannolikt på grund av<br />
den ökade påverkan av jordbruksmark<br />
nedströms i vattensystemet.<br />
Årsmedelhalten av totalfosfor bedömdes<br />
som mycket hög i Svartån (S1, S5, S8) och<br />
hög i Västeråsfjärden. Halterna brukar i<br />
allmänhet vara höga till mycket höga. I<br />
Västeråsfjärdens bottenvatten uppmättes<br />
högre fosforhalt än i ytvattnet i juli. Fosfor<br />
tenderar att släppa från sedimentet vid<br />
syrebrist varpå halten stiger i vattenmassan.<br />
Fosforhalterna var i allmänhet högre <strong>2009</strong><br />
jämfört med närmast föregående sexårsperiod<br />
(Figur 17). Undantaget var Turbinbron<br />
och Blacken, där halterna var strax under<br />
de normala.<br />
Kväve<br />
Höga kvävehalter i Västeråsfjärden<br />
Svartåns kvävehalter tenderade att öka<br />
nedströms i vattensystemet med högst totalkvävehalter<br />
(mycket höga) vid Forsby<br />
damm (S5) och Turbinbron (S8). Kvävehalterna<br />
vid Svanå (S1) och i Västeråsfjärden<br />
(Vf6, Vf11) bedömdes som höga, medan<br />
halten var måttligt hög i Blacken<br />
(Figur 18).<br />
20<br />
140<br />
120<br />
100<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
0<br />
Totalfosfor (µg/l)<br />
S1 S5 S8 Vf6y Vf6b Vf11yVf11bVf16y<br />
Figur 17. Årsmedelhalter av fosfor (staplar;<br />
µg/l) i sex stationer i Svartån-Västeråsfjärdens<br />
avrinningsområde år <strong>2009</strong>. Ljusa staplar avser<br />
ytvatten (y) samt mörka staplar bottenvatten<br />
(b). Streckad linje markerar gräns mellan hög<br />
och mycket hög halt. Årsmedelvärden jämförs<br />
med ”normala” värden, d.v.s. medelvärden<br />
(horisontella streck) samt högsta respektive<br />
lägsta årsmedel (vertikala streck) närmast<br />
föregående sexårsperiod.<br />
2500<br />
2000<br />
1500<br />
1000<br />
500<br />
0<br />
Totalkväve (µg/l)<br />
S1 S5 S8 Vf6y Vf6b Vf11y Vf11bVf16y<br />
Figur 18. Årsmedelhalter av kväve (staplar;<br />
µg/l) i sex stationer i Svartån-Västeråsfjärdens<br />
avrinningsområde år <strong>2009</strong>. Ljusa staplar avser<br />
ytvatten (y) samt mörka staplar bottenvatten<br />
(b). Horisontella linjer markerar gräns mellan<br />
måttligt hög, hög och mycket hög halt. Årsmedelvärden<br />
jämförs med ”normala” värden,<br />
d.v.s. medelvärden (horisontella streck) samt<br />
högsta respektive lägsta årsmedel (vertikala<br />
streck) närmast föregående sexårsperiod.
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol <strong>AB</strong> Resultat<br />
Utsläpp från avloppsreningsverk samt ökad<br />
påverkan av jordbruksmark var troliga<br />
orsaker till ökningen nedströms. Förutom<br />
en minskning från mycket hög till hög halt<br />
i stationen närmast reningsverket i Västeråsfjärden<br />
(Vf6) både 2008 och <strong>2009</strong>, var<br />
kvävetillståndet detsamma som 2001-2008.<br />
I bottenvattnet vid Västra holmen och Fulleröfjärden<br />
var kvävehalterna högre än<br />
”normalt” (medelvärde för närmast föregående<br />
sexårsperiod). I övriga stationer var<br />
halterna ”normala”, eller lägre än ”normalt”<br />
(Figur 18).<br />
Periodens lägsta kvävehalter vid Forsby<br />
damm och Turbinbron<br />
År <strong>2009</strong> uppmättes de lägsta kvävehalterna<br />
under perioden 1996-<strong>2009</strong> vid Forsby<br />
damm (Figur 19) och Turbinbron.<br />
Kväve (µg/l)<br />
2400<br />
2000<br />
1600<br />
1200<br />
800<br />
400<br />
0<br />
1996<br />
1997<br />
1998<br />
1999<br />
2000<br />
2001<br />
2002<br />
Figur 19. Årsmedelhalt av totalkväve (µg/l) vid<br />
Forsby damm (S5), Svartån, under perioden<br />
1996-<strong>2009</strong>. Linje anger glidande treårsmedelvärden<br />
för perioden.<br />
Generellt mycket låga till låga ammoniumkvävehalter<br />
I Västeråsfjärden och i Svartån förekom<br />
mycket låga till låga halter ammoniumkväve<br />
år <strong>2009</strong>. I Västeråsfjärdens station<br />
närmast reningsverket förekom i medel<br />
måttligt hög halt ammoniumkväve i bottenvattnet,<br />
beroende på hög halt (1100<br />
µg/l) i mars månad. Detta kan bero på utsläpp<br />
(se avsnitt om konduktivitet).<br />
2003<br />
2004<br />
2005<br />
2006<br />
2007<br />
2008<br />
<strong>2009</strong><br />
21<br />
Kväve/fosfor-balans<br />
Kväve/fosfor-kvoten visade att det vid<br />
Västra holmen, Fulleröfjärden och Blacken<br />
rådde balans mellan kväve och fosfor. Resultatet<br />
var detsamma som tidigare år<br />
(2001-2008) och innebar att det fanns en<br />
viss risk för att blågrönalger skulle bilda<br />
massförekomst. Vissa arter av blågrönalger<br />
kan producera gift och göra vattnet otjänligt<br />
för bad. Resultaten från växtplanktonundersökningen<br />
visade en mycket stor risk<br />
för blomning av blågrönalger som kan<br />
bilda gifter (se resultat i stycke Växtplankton,<br />
sidan 27 och Bilaga 7).<br />
Suspenderade ämnen (slamhalt)<br />
Slamhalten måttligt hög till hög<br />
Halten ökade från måttligt hög uppströms i<br />
S1 till hög i S5 och S8 nedströms. Troligen<br />
berodde ökningen nedströms på ökad inverkan<br />
av erosionsmaterial från jordbruksmark.<br />
Transporter av kväve, fosfor och suspenderande<br />
ämnen<br />
Ämnestransporter per månad för varje station<br />
finns redovisade i Bilaga 5.<br />
Hög vattenföring ger stor transport<br />
Variationer i månadstransporter följde<br />
skillnader i vattenföring under året (Figur<br />
20). De största ämnestransporterna till<br />
Västeråsfjärden ägde rum i april då vattenföringen<br />
var högst.<br />
Hög arealspecifik förlust av fosfor<br />
Den arealspecifika förlusten av fosfor var<br />
hög i Svartån (Figur 21). Sedan 2001 har<br />
resultatet växlat mellan måttligt hög och<br />
hög förlust i Svartån.<br />
Höga förluster motsvaras av läckage från<br />
åker i öppet bruk. Avvikelsen från jämförvärdet<br />
var stor till mycket stor i Svartån<br />
(Tabell 6).
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol <strong>AB</strong> Resultat<br />
ton N<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
m3/s<br />
20<br />
J F M A M J J A S O N D<br />
kvävetransport vattenföring<br />
15<br />
10<br />
Figur 20. Månadstransporten av totalkväve<br />
(ton) i förhållande till medelvattenföringen<br />
(m 3 /s) i Svartån vid Turbinbron, Västerås, år<br />
<strong>2009</strong>.<br />
Måttligt hög kväveförlust i Svartån<br />
Den arealspecifika förlusten av kväve var<br />
måttligt hög i Svartån (Figur 22). Tidigare<br />
(sedan 2001) har den bedömts som låg till<br />
måttligt hög i hela Svartån med undantag<br />
av Forsby damm och Turbinbron år 2004<br />
5<br />
0<br />
och 2008, då den var hög. Avvikelsen från<br />
jämförvärdet var tydlig (Tabell 7). Sedan<br />
2001 har avvikelsen i allmänhet varit tydlig<br />
i Svartån.<br />
kgP/ha,år<br />
0,25<br />
0,20<br />
0,15<br />
0,10<br />
0,05<br />
0,00<br />
S1 S5 S8<br />
Figur 21. Arealspecifik förlust av totalfosfor (kg<br />
P/ha*år) i Svartåns avrinningsområde år <strong>2009</strong><br />
Linje anger gräns mellan måttligt hög och hög<br />
fosforförlust.<br />
Tabell 6. Avvikelse från jämförvärdet. Avser arealspecifika fosforförluster år <strong>2009</strong> i tre provpunkter i<br />
Svartån, Västerås. Jämförvärden är baserade på årsmedelflödet år <strong>2009</strong> och formel 1 i Rapport 4913<br />
(SNV 1999)<br />
Rinnande lokal Arealspecifik<br />
förlust <strong>2009</strong><br />
(kg P/ha,år)<br />
Jämförvärde<br />
<strong>2009</strong><br />
(kg P/ha,år)<br />
Uppmätt halt/<br />
jämförvärde<br />
Klass Benämning<br />
S1 Svanå 0,21 0,038 5,4 3 Stor avvikelse<br />
S5 Forsby damm 0,23 0,032 7,0 4 Mkt stor avvikelse<br />
S8 Turbinbron 0,22 0,032 7,0 4 Mkt stor avvikelse<br />
Tabell 7. Avvikelse från jämförvärdet. Avser arealspecifika kväveförluster år <strong>2009</strong> i tre provpunkter i<br />
Svartån, Västerås. Jämförvärden är baserade på årsmedelflödet år <strong>2009</strong> och formel 6 i Rapport 4913<br />
(SNV 1999)<br />
Rinnande lokal Arealspecifik<br />
förlust <strong>2009</strong><br />
(kg N/ha,år)<br />
Jämförvärde<br />
<strong>2009</strong><br />
(kg N/ha,år)<br />
Uppmätt halt/<br />
jämförvärde<br />
Klass Benämning<br />
S1 Svanå 3,8 1,06 3,6 2 Tydlig avvikelse<br />
S5 Forsby damm 3,4 1,00 3,4 2 Tydlig avvikelse<br />
S8 Turbinbron 3,5 1,00 3,5 2 Tydlig avvikelse<br />
22
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol <strong>AB</strong> Resultat<br />
kgN/ha,år<br />
5<br />
4<br />
3<br />
2<br />
1<br />
0<br />
S1 S5 S8<br />
Figur 22. Arealspecifik förlust av totalkväve<br />
(kgN/ha*år) i Svartåns avrinningsområde år<br />
<strong>2009</strong>. Linje anger gräns mellan måttligt hög<br />
och hög kväveförlust.<br />
Kungsängens utsläpp till Västeråsfjärden<br />
bland de mindre sedan 1999<br />
Utsläppen av BOD7, fosfor och kväve från<br />
Kungsängens ARV var bland de minsta<br />
under perioden 1999-<strong>2009</strong> (Tabell 8).<br />
Tabell 8. Totala utsläpp (ton/år) av totalfosfor,<br />
totalkväve samt BOD7 (biologiskt syreförbrukande<br />
ämnen) från Kungsängens avloppsreningsverk<br />
under perioden 1999-<strong>2009</strong><br />
År BOD7 Totalfosfor Totalkväve<br />
1999 90 4,0 283<br />
2000 67 3,7 265<br />
2001 58 4,0 336<br />
2002 89 3,7 247<br />
2003 72 3,9 221<br />
2004 79 4,2 237<br />
2005 66 3,8 214<br />
2006 74 3,5 216<br />
2007 82 3,2 199<br />
2008 73 3,4 208<br />
<strong>2009</strong> 67 2,6 173<br />
Förhöjda fosforhalter vid högflöde<br />
Skultuna ARV:s utsläpp av BOD7 och<br />
fosfor från var bland de högsta sedan 1999<br />
(Tabell 9). Under första och fjärde kvartalet<br />
överskred fosforvärdena riktvärdet i<br />
utgående vatten. Det var under dessa kvar-<br />
23<br />
tal verket också fick ta emot högst flöden.<br />
Under ett antal år har man haft problem<br />
med höga utsläppsvärden av fosfor, som<br />
uppkommer vid höga flöden i samband<br />
med snösmältning eller intensiva regn.<br />
Fosforn sitter till största del bundet i finpartikulärt<br />
material som följer med utgående<br />
vatten. Dessa småpartiklar är svåra att<br />
avskilja i sedimenteringen.<br />
Tabell 9. Totala utsläpp (ton/år) av totalfosfor,<br />
totalkväve samt BOD7 (biologiskt syreförbrukande<br />
ämnen) från Skultuna avloppsreningsverk<br />
under perioden 1999-<strong>2009</strong><br />
År BOD7 Totalfosfor Totalkväve<br />
1999 2,6 0,11 11<br />
2000 2,0 0,088 10<br />
2001 2,1 0,082 9,4<br />
2002 1,4 0,10 9,7<br />
2003 2,1 0,090 10,4<br />
2004 2,3 0,10 10,4<br />
2005 1,7 0,075 8,6<br />
2006 2,2 0,13 9,5<br />
2007 1,9 0,13 9,0<br />
2008 2,5 0,15 9,8<br />
<strong>2009</strong> 2,9 0,15 9,6<br />
Svartån bidrog med störst fosforbelastning<br />
Transporterade mängder totalkväve, totalfosfor<br />
och suspenderande ämnen i Svartån<br />
år <strong>2009</strong> framgår av Tabell 10.<br />
Tabell 10. Transporter (ton/år) av kväve (tot-<br />
N), fosfor (tot-P) och suspenderande ämnen i<br />
Svartåns avrinningsområde år <strong>2009</strong><br />
Provpunkt Tot-N Tot-P Susp.<br />
ton/år ton/år ton/år<br />
S1 Svanå 208 11 1096<br />
S5 Forsby damm 248 16 1627<br />
S8 Turbinbron 270 17 1938<br />
Svartån bidrog med störst fosforbelastning<br />
Svartån bidrog, liksom under de senaste<br />
cirka 25 åren (Larsson, 2001), med den<br />
största belastningen av fosfor till Västeråsfjärden<br />
(Tabell 11). Även belastningen av<br />
kväve från Svartån var större än från<br />
Kungsängens avloppsreningsverk. Kvävebelastningen<br />
från Svartån har även tidigare<br />
år generellt varit större än från reningsver-
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol <strong>AB</strong> Resultat<br />
ket, med undantag av år 2005 då förhållandet<br />
var omvänt. Den totala transporten<br />
<strong>2009</strong> av kväve och fosfor ut i Västeråsfjärden<br />
var 443 respektive 20 ton (Tabell 11).<br />
Tabell 11. Belastningen av kväve och fosfor till<br />
Västeråsfjärden, Mälaren år <strong>2009</strong><br />
Källa Kväve Fosfor<br />
ton/år ton/år<br />
Svartån 270 17<br />
Kungsängsverket 173 2,6<br />
Alkalinitet och pH<br />
Ingen risk för biologiska försurningsskador<br />
Årslägsta pH-värde var på gränsen mellan<br />
svagt surt och nära neutralt vid Svanå (S1)<br />
i Svartån i samband med vårfloden (surstöt).<br />
I övriga Svartån samt i Västeråsfjärden<br />
var pH-värdena nära neutrala (Figur<br />
23).<br />
8,0<br />
7,5<br />
7,0<br />
6,5<br />
6,0<br />
5,5<br />
5,0<br />
pH<br />
S1 S5 S8 Vf6y Vf6b Vf11y Vf11bVf16y<br />
Figur 23. Årslägsta pH-värden (staplar) i sex<br />
stationer i Svartån-Västeråsfjärdens avrinningsområde<br />
år <strong>2009</strong>. Ljusa staplar avser<br />
ytvatten (y) samt mörka staplar bottenvatten<br />
(b). Streckad, horisontell linje markerar gräns<br />
mellan svagt surt och nära neutralt pH-värde.<br />
Årslägsta värden jämförs med "normala" värden<br />
den närmast föregående sexårsperioden<br />
(medelvärden av årslägsta värden - horisiontella<br />
streck, samt högsta respektive lägsta<br />
årslägsta värde - vertikala streck).<br />
24<br />
Mycket god buffertkapacitet<br />
Förmågan att motstå försurning (buffertförmågan)<br />
var fortsatt mycket god i Svartån<br />
och Västeråsfjärden år <strong>2009</strong> (Figur 24).<br />
Ingen risk för biologiska skador orsakade<br />
av försurning ansågs därmed föreligga.<br />
0,60<br />
0,50<br />
0,40<br />
0,30<br />
0,20<br />
0,10<br />
0,00<br />
Alkalinitet (mekv/l)<br />
S1 S5 S8 Vf6y Vf6b Vf11y Vf11bVf16y<br />
Figur 24. Årslägsta värden för alkalinitet (buffertkapacitet;<br />
staplar) i sex stationer i Svartån-<br />
Västeråsfjärdens avrinningsområde år <strong>2009</strong>.<br />
Ljusa staplar avser ytvatten (y) samt mörka<br />
staplar bottenvatten (b). Horisontell linje markerar<br />
gräns mellan god och mycket god buffertkapacitet.<br />
Årslägsta värden jämförs med<br />
"normala" värden den närmast föregående<br />
sexårsperioden (medelvärden av årslägsta<br />
värden - horisiontella streck, samt högsta respektive<br />
lägsta årslägsta värde - vertikala<br />
streck).<br />
I Svartån förekom ”normala” årslägsta pHvärden<br />
jämfört med medelvärdet för den<br />
senaste sexårsperioden, medan de var högre<br />
i fjärden. Värdena för alkalinitet var<br />
lägre än vanligt undantaget i yt- och bottenvattnet<br />
vid Västra holmen, samt bottenvattnet<br />
vid Fulleröfjärden, där högre värden<br />
uppmättes år <strong>2009</strong>.<br />
Konduktivitet<br />
Konduktiviteten, den totala halten lösta<br />
salter i vattnen, påverkas bland annat av<br />
berggrundens sammansättning, vittring,<br />
atmosfärisk deposition, klimatfaktorer och<br />
punktutsläpp.
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol <strong>AB</strong> Resultat<br />
Halterna ökade nedströms i Svartån, ut till<br />
Västra holmen för att sedan minska med<br />
ökat avstånd ut i Västeråsfjärden (Figur<br />
25).<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
Konduktivitet<br />
(mS/m)<br />
S1 S5 S8 Vf6y Vf6b Vf11yVf11bVf16y<br />
Figur 25. Årsmedelvärden av konduktivitet<br />
(staplar; mS/m) i sex stationer i Svartån-Västeråsfjärdens<br />
avrinningsområde år <strong>2009</strong>. Ljusa<br />
staplar avser ytvatten (y) samt mörka staplar<br />
bottenvatten (b). Årsmedelvärden jämförs med<br />
”normala” värden, d.v.s. medelvärden (horisontella<br />
streck) samt högsta respektive lägsta årsmedel<br />
(vertikala streck) närmast föregående<br />
sexårsperiod.<br />
Konduktiviteten varierade i medel mellan<br />
9 och 12 mS/m i Svartån och mellan 13-18<br />
mS/m i Västeråsfjärden. Detta innebar<br />
värden som var ungefär i nivå med resultat<br />
för tidigare år. De högsta värdena i Västeråsfjärden<br />
(25-30 mS/m) uppmättes i<br />
bottenvattnet i februari och mars vid Västra<br />
holmen (Vf6), stationen närmast Kungsängsverket.<br />
Samtidigt förhöjda värden för<br />
alkalinitet, ammoniumkväve, nitratnitritkväve<br />
tyder på avloppspåverkan. Detta kan<br />
inte uteslutas härröra från utsläpp från reningsverket.<br />
Undantaget år 2008 har tecken<br />
på avloppspåverkan förekommit under<br />
årets första kvartal åtminstone sedan år<br />
2001.<br />
Att ingen avloppspåverkan kunde noteras<br />
år 2008 kan bero på kortare isläggningspe-<br />
25<br />
riod än vanligt vilket medfört en längre<br />
period med omblandning av vattnet jämfört<br />
med när isen ligger.<br />
Klorofyll och siktdjup<br />
Oförändrat siktdjup år <strong>2009</strong><br />
Siktdjupet var litet i Västeråsfjärden (Figur<br />
26). Bedömningen var densamma som<br />
under åren 1997-2008.<br />
m<br />
0,0<br />
0,5<br />
1,0<br />
1,5<br />
2,0<br />
Vf 6 Vf 11 Blacken<br />
Figur 26. Medelvärden maj-sep samt max- och<br />
minvärden för siktdjupet (m) i Västeråsfjärden<br />
(Mälaren) år <strong>2009</strong> Linje anger gräns mellan<br />
mycket litet och litet siktdjup.<br />
Höga klorofyllhalter<br />
Klorofyllhalterna var i medel (maj till oktober)<br />
höga vid stationerna VF11 (10,2<br />
µg/l) och Blacken (13,7 µg/l). Halterna har<br />
varit höga sedan år 2001, med undantag av<br />
måttligt höga halter år 2004 och 2008.<br />
Metaller<br />
Metallhalter undersöktes i Svartåns tre<br />
punkter. Transporter av metaller per månad<br />
finns redovisade i Bilaga 5.
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol <strong>AB</strong> Resultat<br />
Vid höga eller mycket höga halter ökar<br />
risken för biologiska effekter redan vid<br />
kortvarig exponering. Tabell 13 och Tabell<br />
12 visar metallhalter i Svartån år <strong>2009</strong>. Vid<br />
måttligt höga metallhalter kan biologisk<br />
påverkan förekomma.<br />
Allmänt låga metallhalter<br />
Arsenik-, krom-, kadmium-, nickel, och<br />
zinkhalterna var låga i Svartån år <strong>2009</strong>.<br />
Koppar- och blyhalterna bedömdes som<br />
låga vid Svanå och som måttligt höga vid<br />
Forsby damm och Turbinbron. Dessa metaller<br />
förekom generellt i nivå med de halter<br />
som uppmätts sedan 1995.<br />
Förhöjd zinkhalt i Svanå i september<br />
I september uppmättes en ovanligt hög<br />
zinkhalt vid Svanå (130 µg/l). Samtidigt<br />
uppmättes årets högsta zinkhalt vid Forsby<br />
damm (måttligt hög; 35 µg/l). Vid Turbinbron<br />
var zinkhalten låg i september. Stationen<br />
vid Svanå ligger strax nedströms det<br />
gamla järnbruket och dammen. De förhöjda<br />
zinkhalterna kan härröra från föroreningar<br />
i området kring det gamla järnbruket<br />
strax uppströms Svanå.<br />
Årsmedelhalterna av aluminium i Svartån<br />
vid Forsby damm och Turbinbron var högre<br />
än halter som förekommer naturligt i<br />
ytvatten. Troligen orsakades de förhöjda<br />
aluminiumhalterna av ökade mängder humus<br />
och lera eftersom de sammanföll med<br />
ökade halter av bland annat totalfosfor,<br />
suspenderade ämnen, kisel, organiska ämnen<br />
(TOC) och/eller färgtal.<br />
Årsmedelhalterna av kobolt, kvicksilver<br />
och mangan var i nivå med eller lägre än<br />
naturligt förekommande halter i strömmande<br />
vatten (Åslund, 1994). Strontium-,<br />
barium och kiselhalterna var i nivå med<br />
halter uppmätta sedan 2002.<br />
Tabell 12. Klassificering enligt Naturvårdsverkets<br />
"Bedömningsgrunder för miljökvalitet"<br />
(Rapport 4913)<br />
Färg Klass Benämning<br />
1 Mycket låga halter<br />
2 Låga halter<br />
3 Måttligt höga halter<br />
4 Höga halter<br />
5 Mycket höga halter<br />
Halt på gränsen till låg<br />
Bedömningsgrunder saknas<br />
Tabell 13. Metallhalter i Svartåns nedre delar år <strong>2009</strong>. Tillstånd enligt Naturvårdsverkets bedömningsgrunder<br />
för miljökvalitet (Rapport 4913; Tabell 10)<br />
Provpunkt Arse- Kad- Kobolt Krom Kop- Kvick- Man- Nickel Bly Zink Stron- Kisel<br />
nik mium par silver gan tium<br />
µg/l µg/l µg/l µg/l µg/l ng/l µg/l µg/l µg/l µg/l µg/l mg/l<br />
S1 Svanå 0,63 0,015 0,54 0,78 2,1 2,5 168 1,9 0,67 14 31 4,0<br />
S5 Forsby damm 0,72 0,021 0,62 1,3 3,2 3,0 157 2,3 1,2 9,9 35 5,3<br />
S8 Turbinbron 0,73 0,026 0,61 1,3 3,5 3,1 148 2,3 1,2 7,9 38 5,4<br />
26
<strong>SVARTÅN</strong> - <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Resultat<br />
Växtplankton<br />
Sammanställning av resultat, fältprotokoll,<br />
och artlistor redovisas i Bilaga 7. Växtplanktonundersökningen<br />
visade på ett näringsrikt<br />
tillstånd i både Fulleröfjärden och<br />
Blacken. Biomassan dominerades av kiselalger<br />
hela sommarsäsongen och det noterades<br />
ingen blomning av blågrönalger (cyanobakterier).<br />
I Fulleröfjärden var mängden blågrönalger<br />
störst under juli och augusti då de utgjorde<br />
ca 30 procent av biomassan. I Blacken var<br />
andelen blågrönalger störst i augusti då<br />
den utgjorde ca 20 procent av biomassan<br />
(Figur 27).<br />
mg/l<br />
4<br />
3<br />
2<br />
1<br />
0<br />
Totalt Blågrönalger<br />
maj juli aug okt maj juli aug okt<br />
Fulleröfjärden Blacken<br />
Figur 27. Biomassa för växtplankton totalt samt<br />
för blågrönalger vid de två undersökta provpunkterna<br />
i Västeråsfjärden <strong>2009</strong>.<br />
Figur 28 visar den totala säsongsmedelbiomassan<br />
för växtplankton i Västeråsfjärden<br />
1999-<strong>2009</strong>.<br />
27<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
Säsongsmedelbiomassa maj-okt (mg/l)<br />
99 00 01 02 03 04 05 06 07 08 09<br />
Fulleröfjärden<br />
Blacken<br />
Figur 28. Säsongsmedel för total växtplanktonbiomassa<br />
i Västeråsfjärden 1999-<strong>2009</strong>.<br />
Den streckade linjen anger gränsen för stor<br />
biomassa och heldragen linje anger gränsen<br />
för mycket stor biomassa.<br />
Bottenfauna<br />
VF6. Mälaren, Västra holmen<br />
Provytan är belägen inne i Västeråsfjärden.<br />
Bottensubstratet bestod av gyttja och lera,<br />
och provtagningsdjupet var 15,5 m.<br />
Årets undersökning<br />
Samtliga beräknade parametrar och index<br />
för <strong>2009</strong> redovisas i Tabell 14.<br />
Tabell 14. Klassning av index och värden i<br />
provytan Västra holmen (VF6) i Västeråsfjärden<br />
år <strong>2009</strong><br />
Index Värde/Klassning<br />
Totalantal taxa: 10<br />
Värdet är: måttligt högt<br />
Medelantal taxa/prov: 7,2<br />
Individtäthet (ind./m 2 ): 4505<br />
Värdet är: mycket högt<br />
BQI: 1,25<br />
Statusklassning: Måttlig status<br />
O/C-index: 5,55<br />
Värdet är: måttligt högt<br />
Shannon-index: 2,25<br />
Värdet är: måttligt högt
<strong>SVARTÅN</strong> - <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Resultat<br />
Två måttligt syrekrävande arter påträffades<br />
vilket visade på ett måttligt syrerikt tillstånd<br />
i bottenvattnet. Bottenfaunan dominerades<br />
av arter som gynnas av höga näringsämneshalter,<br />
vilket visade på ett näringsrikt<br />
tillstånd. Statusen med avseende<br />
på eutrofiering expertbedömdes som måttlig.<br />
Bedömningen avvek inte från Naturvårdsverkets<br />
klassning.<br />
Bottenfaunan dominerades av eutrofigynnade<br />
fåborstmaskar ur släktet Limnodrilus<br />
(Figur 29) samt den mot låga syrehalter<br />
tåliga tofsmyggan Chaoborus flavicans.<br />
Figur 29. Fåborstmaskar ur släktet Limnodrilus<br />
var talrika vid Västra holmen (VF6) i Västeråsfjärden,<br />
Mälaren <strong>2009</strong> ©.<br />
Jämförelse med perioden 2001-2008<br />
Under de senaste årens undersökningar har<br />
artantalet varit relativt stabilt medan individtätheten<br />
varierade kraftigt i början av<br />
perioden 2001-<strong>2009</strong> (Figur 30). Variationen<br />
av individtätheten kan härledas till<br />
förekomsterna av tofsmyggor olika år.<br />
Värdena på både BQI och O/C-index har<br />
legat relativt stabilt sedan undersökningarna<br />
började 2001 (Figur 31). Biomassan var<br />
vid årets undersökning 10464 mg/m 2 .<br />
Biomassans variation över tiden följer till<br />
stor del förändringarna i individtäthet.<br />
Bedömningen av näringstillståndet har varit<br />
stabilt på gränsen mellan måttligt näringsrikt<br />
och näringsrikt. Även påverkansbedömningen<br />
har varit på gränsen mellan<br />
betydlig och stark påverkan. Statusklassningen<br />
ligger i linje med tidigare års bedömningar.<br />
28<br />
Medelantal taxa/prov Individer/m 2<br />
8<br />
6<br />
4<br />
2<br />
0<br />
01 02 03 04 05 06 07 08 09<br />
15000<br />
12000<br />
9000<br />
6000<br />
3000<br />
Figur 30. Medelantal taxa och individtäthet<br />
2001-<strong>2009</strong> vid Västra holmen (VF6).<br />
BQI O/C-index<br />
3<br />
2<br />
1<br />
0<br />
01 02 03 04 05 06 07 08 09<br />
Figur 31. BQI och O/C-index 2001-<strong>2009</strong> vid<br />
Västra holmen (VF6).<br />
EXPERTBEDÖMNING<br />
Näringsrikt tillstånd<br />
Måttligt syrerikt tillstånd<br />
Måttlig status med avseende på eutrofiering<br />
0<br />
6<br />
4<br />
2<br />
0
<strong>SVARTÅN</strong> - <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Resultat<br />
VF12. Mälaren, Fröholmen<br />
Provytan är belägen i Ridöfjärden. Bottensubstratet<br />
bestod av gyttja och lera, och<br />
provtagningsdjupet var 15 m.<br />
Årets undersökning<br />
Samtliga beräknade parametrar och index<br />
för <strong>2009</strong> redovisas i Tabell 15. Två måttligt<br />
syrekrävande arter förekom, vilket<br />
visade på ett måttligt syrerikt tillstånd i<br />
bottenvattnet. Liksom i VF6 dominerades<br />
bottenfaunan av arter som gynnas av förhållandevis<br />
höga näringsämneshalter, vilket<br />
visade på ett näringsrikt tillstånd. Statusen<br />
med avseende på eutrofiering expertbedömdes<br />
som måttlig. Bedömningen<br />
avvek inte från Naturvårdsverkets klassning.<br />
Tabell 15. Klassning av index och värden i<br />
provytan Fröholmen (VF12) i Västeråsfjärden<br />
år <strong>2009</strong><br />
Index Värde/Klassning<br />
Totalantal taxa: 9<br />
Värdet är: måttligt högt<br />
Medelantal taxa/prov: 5,6<br />
Individtäthet (ind./m 2 ): 2871<br />
Värdet är: högt<br />
BQI: 1,38<br />
Statusklassning: Måttlig status<br />
O/C-index: 5,73<br />
Värdet är: måttligt högt<br />
Shannon-index: 2,17<br />
Värdet är: måttligt högt<br />
Jämförelse med perioden 2001-2008<br />
Liksom vid Västra Holmen har artantalet<br />
under de senaste årens undersökningar<br />
legat relativt stabilt medan individtätheten<br />
varierade kraftigt i början av perioden<br />
2001-<strong>2009</strong> (Figur 32). Även här kan variationen<br />
av individtätheten härledas till<br />
massförekomsterna av tofsmyggor.<br />
BQI minskade t.o.m. 2003 och har legat<br />
relativt stabilt sedan dess, medan O/Cindex<br />
har varierat något med en svag tendens<br />
till ökning under perioden (Figur 33).<br />
29<br />
Medelantal taxa/prov Individer/m 2<br />
8<br />
6<br />
4<br />
2<br />
0<br />
01 02 03 04 05 06 07 08 09<br />
12000<br />
10000<br />
8000<br />
6000<br />
4000<br />
2000<br />
Figur 32. Medelantal taxa och individtäthet<br />
2001-<strong>2009</strong> vid Fröholmen (VF12).<br />
BQI O/C-index<br />
3<br />
2<br />
1<br />
0<br />
01 02 03 04 05 06 07 08 09<br />
Figur 33. BQI och O/C-index 2001-<strong>2009</strong> vid<br />
Fröholmen (VF12).<br />
Vid årets undersökning var biomassan<br />
7478 mg/m 2 . Biomassans variation över<br />
tiden följer till stor del förändringarna i<br />
individtäthet. Liksom i provyta VF6 har<br />
bedömningen av näringstillståndet legat<br />
stabilt på gränsen mellan måttligt näringsrikt<br />
och näringsrikt. Även påverkansbedömningen<br />
har legat på gränsen mellan<br />
betydlig och stark påverkan. Statusklassningen<br />
ligger i linje med tidigare års bedömningar.<br />
0<br />
8<br />
6<br />
4<br />
2<br />
0
<strong>SVARTÅN</strong> - <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Resultat<br />
EXPERTBEDÖMNING<br />
Näringsrikt tillstånd<br />
Måttligt syrerikt tillstånd<br />
Måttlig status med avseende på eutrofiering<br />
VF16. Mälaren, Blacken<br />
Provytan är belägen mellan Fulleröfjärden<br />
och Blacken. Bottensubstratet bestod av<br />
gyttja och lera, och provtagningsdjupet var<br />
16 m.<br />
Årets undersökning<br />
Samtliga beräknade parametrar och index<br />
för <strong>2009</strong> redovisas i Tabell 16.<br />
Tabell 16. Klassning av index och värden i<br />
provytan Blacken (VF16) i Västeråsfjärden år<br />
<strong>2009</strong><br />
Index Värde/Klassning<br />
Totalantal taxa: 13<br />
Värdet är: högt<br />
Medelantal taxa/prov: 6,4<br />
Individtäthet (ind./m 2 ): 1545<br />
Värdet är: måttligt högt<br />
BQI: 1,45<br />
Statusklassning: Måttlig status<br />
O/C-index: 5,35<br />
Värdet är: måttligt högt<br />
Shannon-index: 2,84<br />
Värdet är: högt<br />
Flera måttligt syrekrävande arter förekom,<br />
vilket visade på ett måttligt syrerikt tillstånd<br />
i bottenvattnet. Bottenfaunan dominerades<br />
av arter som gynnas av förhållandevis<br />
höga näringsämneshalter, vilket visade<br />
på ett måttligt näringsrikt tillstånd.<br />
Emellertid förekom några måttligt näringsämneskänsliga<br />
taxa, och bottenfaunans<br />
sammansättning medförde att statusen med<br />
avseende på eutrofiering expertbedömdes<br />
som god. Bedömningen var dock ett gränsfall<br />
till måttlig status, och avvek från Naturvårdsverkets<br />
klassning som endast bygger<br />
på BQI.<br />
30<br />
Jämförelse med perioden 2001-2008<br />
Värdena på både artantal och individtäthet<br />
har under de senaste årens undersökningar<br />
varit relativt stabila (Figur 34). Det finns<br />
eventuellt en svag tendens till en ökning av<br />
individtätheten.<br />
Medelantal taxa/prov Individer/m 2<br />
10<br />
8<br />
6<br />
4<br />
2<br />
0<br />
01 02 03 04 05 06 07 08 09<br />
3000<br />
2500<br />
2000<br />
1500<br />
1000<br />
500<br />
Figur 34. Medelantal taxa och individtäthet<br />
2001-<strong>2009</strong> vid Blacken (VF16).<br />
Även värdena på BQI och O/C-index har<br />
varit relativt stabila över åren (Figur 35).<br />
BQI O/C-index<br />
3<br />
2<br />
1<br />
0<br />
01 02 03 04 05 06 07 08 09<br />
Figur 35. BQI och O/C-index 2001-<strong>2009</strong> vid<br />
Blacken (VF16).<br />
Biomassan var vid årets undersökning<br />
4533 mg/m 2 . Biomassans variation över<br />
0<br />
6<br />
4<br />
2<br />
0
<strong>SVARTÅN</strong> - <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Resultat<br />
tiden följer till stor del förändringarna i<br />
individtäthet. Inga massförekomster av<br />
tofsmyggor har noterats i provytan, även<br />
om de ofta utgjort en förhållandevis stor<br />
del av individantalet.<br />
Bedömningen av näringstillståndet har<br />
varit oförändrat måttligt näringsrikt. Även<br />
påverkansbedömningen har varit oförändrat<br />
obetydlig. Statusklassningen ligger i<br />
linje med tidigare års bedömningar.<br />
EXPERTBEDÖMNING<br />
Måttligt näringsrikt tillstånd<br />
Måttligt syrerikt tillstånd<br />
God status med avseende på eutrofiering<br />
Bakterieförekomst i bad- och råvatten<br />
Eftersom Livsmedelsverkets föreskrifter<br />
om dricksvatten (2001:30) saknar rikt- och<br />
gränsvärden för råvatten har den tidigare<br />
upplagan använts vid bedömningen<br />
(1993:35).<br />
Bedömningar grundade på Livsmedelsverkets<br />
och Socialstyrelsens författningssamlingar<br />
(1993:35/2001:30 respektive SOSFS<br />
2003:17) har angetts kursiverade i efterföljande<br />
text. Tabellerade resultat från de<br />
mikrobiologiska undersökningarna finns i<br />
Bilaga 9.<br />
Badvatten i Västeråsfjärden<br />
Nio badplatser i västeråsområdet undersöktes<br />
under sommaren <strong>2009</strong> med avseende<br />
på bakterieförekomst (Figur 4, s. 8).<br />
Resultat med bedömningar har erhållits<br />
från Miljö- och hälsoskyddsförvaltningen i<br />
Västerås.<br />
31<br />
Otjänligt vid Lövudden och anmärkning<br />
vid Södra Björnön<br />
Vid ett respektive två provtagningstillfällen<br />
bedömdes vattnet vid Lövudden och<br />
Södra Björnön vara tjänligt med anmärkning.<br />
Vid två tillfällen bedömdes badvattnet<br />
som otjänligt vid Lövudden. Vid resterande<br />
tillfällen bedömdes baden som tjänliga.<br />
Övriga bad hade vid samtliga provtagningstillfällen<br />
tjänligt badvatten.<br />
Badvattenundersökningen år <strong>2009</strong> resulterade<br />
i att cirka 86 % av proven var tjänliga.<br />
De senaste två åren har resultaten varit<br />
bättre än föregående fyra år.<br />
Råvatten från Mälarvatten<br />
God kvalitet på Hässlös råvatten<br />
Samtliga analyser av Escherichia coli och<br />
koliforma bakterier i råvatten från Åsen<br />
och Mälarvatten till Hässlö vattenverk resulterade<br />
(liksom 2002-2008) i halter långt<br />
under livsmedelsverkets riktvärden (SLV<br />
FS 1993:35).<br />
Bedömningsgrunder för antalet mikroorganismer<br />
(22°C, 3 dygn), antalet långsamväxande<br />
bakterier, mikrosvamp, mögelsvamp<br />
samt Clostridium perfringens i råvatten<br />
saknas. Ett dricksvatten är tjänligt<br />
med anmärkning då 100 st mikrosvampar<br />
eller aktinomyceter finns per 100 ml eller<br />
när enterokocker eller Clostridium perfringens<br />
påvisas i 100 ml hos användaren<br />
(SLVFS 2001:30). I Åsen motsvarade resultaten<br />
av dessa analyser bedömningen<br />
tjänligt för ett dricksvatten. Förekomst av<br />
Clostridium perfringens och enterokocker<br />
samt mikrosvamp i halt över 100/ml i<br />
Mälarvatten skulle för ett dricksvatten<br />
innebära bedömningen tjänligt med anmärkning.<br />
Dricksvatten från enskild vattentäkt bedöms<br />
som tjänligt om antalet mikroorganismer<br />
vid 22° C understiger 1000 per ml<br />
(SOSFS 2003:17). Vid Åsen förekom ett<br />
lägre antal av dessa medan ett högre antal
<strong>SVARTÅN</strong> - <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Resultat<br />
uppmättes i januari och juli vid Mälarvatten<br />
(1200 respektive 1800 cfu/ml). Med<br />
tanke på att ovan nämnda överskridna<br />
gränsvärde gäller för innehåll av antal mikroorganismer<br />
i dricksvatten samt att det<br />
32<br />
tillfälligt var förhöjt, anses störningen sannolikt<br />
inte vara av någon allvarligare karaktär<br />
och inte innebära någon risk vid<br />
dricksvattenberedningen.
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol <strong>AB</strong> Referenser<br />
ALcontrol Laboratories 2002, 2003, 2004,<br />
2005, 2006, 2007, 2008, <strong>2009</strong>. Svartån-<br />
Västeråsfjärden 2001, 2002, 2003,<br />
2004, 2005, 2006, 2007, 2008. <strong>Mälarenergi</strong>.<br />
Larsson, K. 2000, 2001. Recipientkontroll<br />
av Västeråsfjärden och Svartån 1999,<br />
2000. VA-Projekt.<br />
Länsstyrelsens emissionsregister (EMIR) <strong>–</strong><br />
utsläppsdata för Svartån år 1999-2000.<br />
Miljö- och hälsoskyddsförvaltningen i<br />
Västerås. Resultat med bedömningar<br />
från mikrobiologiska undersökningar av<br />
strandbad år <strong>2009</strong>.<br />
MälarEnergi 2002, 2003, 2004, 2005,<br />
2006, 2007, 2008, <strong>2009</strong>, 2010. Miljörapport.<br />
Kungsängsverket 2001, 2002,<br />
2003, 2004, 2005, 2006, 2007, 2008,<br />
<strong>2009</strong>.<br />
MälarEnergi 2002, 2003, 2004, 2005,<br />
2006, 2007, 2008, <strong>2009</strong>, 2010. Miljörapport.<br />
Avloppsreningsverken i Skultuna,<br />
Tortuna, Kärsta, Ändesta och Orresta<br />
2001, 2002, 2003, 2003, 2004,<br />
2005, 2006, 2007, 2008, <strong>2009</strong>.<br />
Naturvårdsverket Allmänna Råd (86:3)<br />
1986. Recipientkontroll vatten.<br />
Naturvårdsverket 1986. Recipientkontroll<br />
vatten. Del 1. Undersökningsmetoder<br />
för basprogram. SNV Rapport 3108.<br />
Naturvårdsverket 1999. Bedömningsgrunder<br />
för miljökvalitet, Sjöar och vattendrag.<br />
Rapport 4913.<br />
Naturvårdsverket 1999. Bedömningsgrunder<br />
för vattenkvalitet. Sjöar och vattendrag.<br />
Bakgrundsrapport 2. Biologiska<br />
parametrar. Rapport 4921.<br />
REFERENSER<br />
33<br />
Naturvårdsverket 2007. Status, potential<br />
och kvalitetskrav för sjöar, vattendrag,<br />
kustvatten och vatten i övergångszoner.<br />
En handbok om hur kvalitetskrav i ytvattensförekomster<br />
kan bestämmas och<br />
följas upp. Naturvårdsverket, handbok<br />
2007:4, utgåva 1, december 2007.<br />
SCB 2005. Statistik för vattendistrikt och<br />
huvudavrinningsområden 2005. Artikelnummer<br />
MI11SM0701. ISSN 1654-<br />
3971.<br />
SMHI 1993. Svenskt vattenarkiv. Del 3.<br />
Avrinningsområden i Sverige. ISSN<br />
0283-7722.<br />
SMHI <strong>2009</strong>. Väder och vatten. En tidning<br />
från SMHI <strong>–</strong> Väderåret <strong>2009</strong>. ISSN<br />
0281-9619.<br />
Socialstyrelsen 2003. Socialstyrelsens författningssamling<br />
Försiktighetsmått för<br />
dricksvatten SOSFS 2003:17.<br />
Statens livsmedelsverks författningssamling<br />
1993:35. ISSN 0346-119X.<br />
Statens livsmedelsverks författningssamling<br />
2001:30. ISSN 0346-119X.<br />
Sundberg, M. 2002. Svartån. En långtidsutvärdering<br />
av recipientkontrollens<br />
mätningar mellan åren 1998-2000.<br />
Länsstyrelsen Västmanlands län, miljöenheten.<br />
ISSN 0284-8813.<br />
Åslund, P. 1994. Metaller i vatten. ISBN<br />
91-630-2736-4.<br />
Hemsideadress 2010-03-29<br />
http://info1.ma.slu.se/ma/www_ma.acgi$St<br />
ation?ID=Intro&S=46
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol <strong>AB</strong> Referenser<br />
34
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol <strong>AB</strong> Bilaga 1- Allmänt om vattenkemi<br />
BILAGA 1<br />
Allmänt om vattenkemi<br />
- metodik och bedömningsgrunder<br />
35
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol <strong>AB</strong> Bilaga 1- Allmänt om vattenkemi<br />
METODIK <strong>–</strong> Vattenkemi<br />
Parameterlista<br />
Analyserna utfördes av ALcontrol, ackrediteringsnummer 1006, enligt följande metoder:<br />
Parameter Enhet Metod<br />
o C<br />
Vattentemperatur<br />
Syrgashalt mg/l SS-EN 25814-1<br />
Syrgasmättnad % SS-EN 25814-1<br />
Konduktivitet mS/m SS-EN 27888-1<br />
pH SS 028122-2<br />
Alkalinitet mekv/l SS EN ISO 9963-2, utg 1<br />
Suspenderat material mg/l SS-EN 872, mod<br />
Turbiditet FNU fd SS-EN 27027<br />
Ammoniumkväve, NH4-N µg/l SS-EN ISO 11732, mod<br />
NO2-N+NO3-N µg/l SS-EN ISO 13395, mod<br />
Organiskt kväve µg/l Beräknad<br />
Totalkväve, Tot-N mg/l SS-EN ISO 11905-1 mod<br />
Fosfatfosfor, PO4-P µg/l SS-EN ISO 6878, mod<br />
Totalfosfor, Tot-P µg/l SS-EN ISO 6878:2005<br />
Totalt organiskt kol, TOC mg/l SS-EN 1484<br />
Färg vid 405 nm mg/lPt SS-EN ISO 7887, del 3 mod.<br />
Absorbans ofiltr 420nm/5cm <strong>AB</strong>S-N420, ISO 7887<br />
Klorofyll-a µg/l SS028146-1<br />
Kisel, Si* mg/l ICP-AES/MS, EPA 2007,7/8<br />
Kisel, Si mg/l SS-EN ISO 11885-1<br />
Kvicksilver, Hg ng/l PS Analytical - Merlin (fluorescense)<br />
Aluminium, Al* µg/l ICP-AES/MS, EPA 2007,7/8<br />
Aluminium, Al µg/l SS-EN ISO 17294-2:2005<br />
Arsenik, As* µg/l ICP-AES/MS, EPA 2007,7/8<br />
Arsenik, As µg/l SS-EN ISO 17294-2:2005<br />
Barium, Ba* µg/l ICP-AES/MS, EPA 2007,7/8<br />
Barium, Ba µg/l SS-EN ISO 17294-2:2005<br />
Koppar, Cu* µg/l ICP-AES/MS, EPA 2007,7/8<br />
Koppar, Cu µg/l SS-EN ISO 17294-2:2005<br />
Kobolt, Co* µg/l ICP-AES/MS, EPA 2007,7/8<br />
Kobolt, Co µg/l SS-EN ISO 17294-2:2005<br />
Zink, Zn* µg/l ICP-AES/MS, EPA 2007,7/8<br />
Zink, Zn µg/l SS-EN ISO 17294-2:2005<br />
Kadmium, Cd* µg/l ICP-AES/MS, EPA 2007,7/8<br />
Kadmium, Cd µg/l SS-EN ISO 17294-2:2005<br />
Mangan, Mn* µg/l ICP-AES/MS, EPA 2007,7/8<br />
Mangan, Mn µg/l SS-EN ISO 11885-1<br />
Bly, Pb* µg/l ICP-AES/MS, EPA 2007,7/8<br />
Bly, Pb µg/l SS-EN ISO 17294-2:2005<br />
Krom, Cr* µg/l ICP-AES/MS, EPA 2007,7/8<br />
Krom, Cr µg/l SS-EN ISO 17294-2:2005<br />
Nickel, Ni* µg/l ICP-AES/MS, EPA 2007,7/8<br />
Nickel, Ni µg/l SS-EN ISO 17294-2:2005<br />
Strontium, Sr* µg/l ICP-AES/MS, EPA 2007,7/8<br />
Strontium, Sr µg/l SS-EN ISO 17294-2:2005<br />
Kalcium* mg/l ICP-AES/MS, EPA 2007,7/8<br />
Kalcium mg/l SS-EN ISO 11885-1<br />
Magnesium* mg/l ICP-AES/MS, EPA 2007,7/8<br />
Magnesium mg/l SS-EN ISO 11885-1<br />
Natrium* mg/l ICP-AES/MS, EPA 2007,7/8<br />
Natrium mg/l SS-EN ISO 11885-1<br />
Kalium* mg/l ICP-AES/MS, EPA 2007,7/8<br />
Kalium mg/l SS-EN ISO 11885-1<br />
Klorid mg/l SS-EN ISO 10304-1<br />
Sulfat mg/l SS-EN ISO 10304-1<br />
*Analys utförd av ALS Scandinavia, acknr 1087 t.o.m juni <strong>2009</strong><br />
36
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol <strong>AB</strong> Bilaga 1- Allmänt om vattenkemi<br />
Olika parametrars innebörd<br />
Från och med undersökningsåret 1999<br />
tillämpas Naturvårdsverkets bedömningsgrunder<br />
för miljökvalitet (Rapport 4913<br />
Sjöar och vattendrag). Nedanstående<br />
gränsvärden är hämtade ur rapporten. Vissa<br />
tillägg och avvikelser från rapporten<br />
görs (enligt skrivelse till Naturvårdsverket,<br />
KM Lab 2000), dessa är kommenterade i<br />
efterföljande text.<br />
Vattentemperatur<br />
Vattentemperatur (°C) mäts alltid i fält.<br />
Den påverkar bl.a. den biologiska omsättningshastigheten<br />
och syrets löslighet i vatten.<br />
Eftersom densitetsskillnaden per grad<br />
ökar med ökad temperatur kan ett språngskikt<br />
bildas i sjöar under sommaren. Detta<br />
innebär att vattenmassan delas i två vattenvolymer<br />
som kan få helt olika fysikaliskkemiska<br />
egenskaper.<br />
Förekomst av temperatursprångskikt försvårar<br />
ämnesutbytet mellan yt och bottenvatten,<br />
vilket medför att syrebrist kan uppstå<br />
i bottenvattnet där syreförbrukande<br />
processer dominerar.<br />
Under vintern medför isläggningen att<br />
syresättningen av vattnet i stort sett upphör.<br />
Under senvintern kan därför också<br />
syrebrist uppstå i bottenvattnet.<br />
pH-värde<br />
Vattnets surhetsgrad anges som pH-värde.<br />
Skalan för pH är logaritmisk vilket innebär<br />
att pH 6 är tio gånger surare och pH 5 är<br />
100 gånger surare än pH 7. Normala pHvärden<br />
i sjöar och vattendrag är oftast 6-8.<br />
Regnvatten har ett pH-värde på 4,0 till 4,5.<br />
Låga värden uppmäts som regel i sjöar och<br />
vattendrag i samband med snösmältning.<br />
Höga pH-värden kan under sommaren<br />
uppträda vid kraftig algtillväxt som en<br />
37<br />
konsekvens av koldioxidupptaget vid fotosyntesen.<br />
Vid pH-värden under ca 6,0 uppstår biologiska<br />
störningar som nedsatt fortplantningsförmåga<br />
hos vissa fiskarter, utslagning<br />
av känsliga bottenfaunaarter m.m.<br />
Vid värden under ca 5,0 sker drastiska<br />
förändringar och utarmning av organismsamhällen.<br />
Låga pH-värden ökar dessutom<br />
många metallers löslighet och därmed giftighet<br />
i vattnet.<br />
Enligt Naturvårdsverket, Rapport 4913,<br />
kan vattnet med avseende på surhetsgrad<br />
indelas enligt följande:<br />
> 6,8 Nära neutralt<br />
6,5 <strong>–</strong> 6,8 Svagt surt<br />
6,2 <strong>–</strong> 6,5 Måttligt surt<br />
5,6 <strong>–</strong> 6,2 Surt<br />
≤5,6 Mycket surt<br />
Vi tillämpar även följande klassning av<br />
höga pH-värden:<br />
8 - 9 Högt pH-värde<br />
> 9 Mycket högt pH-värde<br />
Alkalinitet<br />
Alkalinitet (mekv/l) är ett mått på vattnets<br />
innehåll av syraneutraliserande ämnen,<br />
vilka främst utgörs av karbonat och vätekarbonat.<br />
Alkaliniteten ger information om<br />
vattnets buffrande kapacitet, d.v.s. förmågan<br />
att motstå försurning. Enligt Naturvårdsverket,<br />
Rapport 4913, kan vattnet<br />
med avseende på alkalinitet (mekv/l) indelas<br />
i fem kategorier:
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol <strong>AB</strong> Bilaga 1- Allmänt om vattenkemi<br />
> 0,20 Mycket god buffertkap<br />
0,10 - 0,20 God buffertkapacitet<br />
0,05 - 0,10 Svag buffertkapacitet<br />
0,02 - 0,05 Mycket svag buffertkap.<br />
≤ 0,02 Ingen/obet. buffertkap.<br />
Konduktivitet<br />
Konduktivitet (mS/m) mätt vid 25 °C är ett<br />
mått på den totala halten lösta salter i vattnet.<br />
De ämnen som vanligen bidrar mest<br />
till konduktiviteten i sötvatten är kalcium,<br />
magnesium, natrium, kalium, klorid, sulfat<br />
och vätekarbonat. Konduktiviteten ger<br />
information om mark och berggrundsförhållanden<br />
i tillrinningsområdet. Den kan i<br />
en del fall också användas som indikation<br />
på utsläpp.<br />
Syrehalt<br />
Syrehalt (mg/l) anger mängden syre som är<br />
löst i vattnet. Vattnets förmåga att lösa<br />
syre minskar med ökad temperatur och<br />
ökad salthalt. Syre tillförs vattnet främst<br />
genom omrörning (vindpåverkan, forsar)<br />
samt genom växternas fotosyntes. Syre<br />
förbrukas vid nedbrytning av organiska<br />
ämnen (även vid oxidation av ammoniumkväve).<br />
Syrebrist kan uppstå i bottenvattnet<br />
i sjöar med hög humushalt, efter kraftig<br />
algblomning eller vid utsläpp av syreförbrukande<br />
ämnen. Störst risk föreligger<br />
under sensommaren och i slutet av vintern<br />
(särskilt vid förekomst av skiktning se<br />
avsnittet om temperatur).<br />
Lägre syrehalter än 4 mg/l är ogynnsamt<br />
för många fiskarter. Forslevande bottenfaunaarter<br />
kan dock påverkas redan vid<br />
syrehalter mellan 5 och 6 mg/l.<br />
Enligt Naturvårdsverket, Rapport 4913,<br />
kan tillståndet med avseende på syrehalt<br />
(mg/l, lägsta värde under året) indelas enligt<br />
följande:<br />
38<br />
> 7 Syrerikt tillstånd<br />
5 - 7 Måttligt syrerikt tillstånd<br />
3 - 5 Svagt syretillstånd<br />
1 - 3 Syrefattigt tillstånd<br />
≤ 1 Syrefritt el. nästan syrefritt<br />
tillstånd<br />
Avvikelse från bedömningsnormer:<br />
Klassningen av en skiktad sjö skall enligt<br />
bedömningsgrunderna göras på en station/provtagningsdjup<br />
som motsvarar<br />
minst 10 % av sjöns bottenyta. Provtagningarna<br />
i Västeråsfjärden görs i djuphålan.<br />
Klassningen är gjord utifrån dessa<br />
mätningar, oavsett dess andel av sjöns<br />
bottenyta.<br />
Syremättnad<br />
Syremättnad (%) är den andel som den<br />
uppmätta syrehalten utgör av den teoretiskt<br />
möjliga halten vid aktuell temperatur och<br />
salthalt. Vid 0 °C kan sötvatten t.ex. hålla<br />
en halt av 14 mg/l, men vid 20 °C endast 9<br />
mg/l. Mättnadsgraden kan vid kraftig algtillväxt<br />
betydligt överskrida 100 %.<br />
Rinnande vatten och oskiktade sjöar bedömdes<br />
tidigare med utgångspunkt från<br />
syremättnadsgraden. Enligt de nya bedömningsgrunderna<br />
klassas vattendragen i<br />
stället utifrån syrehalten (se föregående<br />
kapitel).<br />
Totalfosfor, fosfatfosfor och partikulär<br />
fosfor<br />
Totalfosfor (µg/l) anger den totala mängden<br />
fosfor som finns i vattnet. Fosfor föreligger<br />
i vatten antingen organiskt bundet<br />
eller som fosfat. Fosfor är i allmänhet det<br />
tillväxtbegränsande näringsämnet i sötvatten<br />
och alltför stor tillförsel kan medföra<br />
att vattendrag växer igen och att syrebrist<br />
uppstår.
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol <strong>AB</strong> Bilaga 1- Allmänt om vattenkemi<br />
Fosfatfosfor, PO4-P, är den oorganiska<br />
fraktionen av fosfor, som direkt kan tas<br />
upp av växterna.<br />
Partikulär fosfor, P, är den fraktion av fosfor<br />
som är bunden till partiklar i vattnet<br />
(t.ex. humus, alger, lerpartiklar) och som<br />
därför kan filtreras bort.<br />
Enligt Naturvårdsverket, Rapport 4913,<br />
bedöms tillståndet i sjöar (maj <strong>–</strong> oktober)<br />
med avseende på totalfosforhalt (µg/l)<br />
enligt följande:<br />
≤ 12,5 Låga halter<br />
12,5 - 25 Måttligt höga halter<br />
25 - 50 Höga halter<br />
50 - 100 Mycket höga halter<br />
> 100 Extremt höga halter<br />
Avvikelse från bedömningsnormer:<br />
Dessa gränser tillämpas även för halter<br />
uppmätta under övriga delar av året samt<br />
för årsmedelvärden. Tillståndsbedömning i<br />
rinnande vatten görs enligt samma normer.<br />
I rinnande vatten bedöms även tillståndet<br />
utifrån den arealspecifika förlusten (kg<br />
P/ha, år):<br />
≤ 0,04 Mycket låga förluster<br />
0,04 - 0,08 Låga förluster<br />
0,08 - 0,16 Måttligt höga förluster<br />
0,16 - 0,32 Höga förluster<br />
> 0,32 Mycket höga förluster<br />
(> 0,64 Extremt höga förluster)<br />
Låga förluster har man från vanlig skogsmark,<br />
måttligt höga förluster från hyggen<br />
och mindre erosionsbenägen åkermark<br />
(vall). Höga förluster motsvaras av läckage<br />
från åker i öppet bruk och mycket höga<br />
förluster finner man vid läckage från erosionsbenägen<br />
åkermark. Punktutsläpp kan<br />
39<br />
dock ge höga värden som ej beror på markläckage.<br />
Avvikelse från jämförvärde (fosfor)<br />
Enligt Naturvårdsverkets bedömningsgrunder<br />
(Rapport 4913) kan avvikelsen<br />
från jämförvärdet med avseende på arealspecifik<br />
förlust av fosfor bedömas enligt<br />
nedanstående klassindelning:<br />
≤ 1,5 Ingen el. obet. avvikelse<br />
1,5 <strong>–</strong> 3 Tydlig avvikelse<br />
3 <strong>–</strong> 6 Stor avvikelse<br />
6 <strong>–</strong> 12 Mycket stor avvikelse<br />
> 12 Extrem avvikelse<br />
Den uppmätta arealspecifika fosforförlusten<br />
under år <strong>2009</strong> jämfördes med medelvärdet<br />
av årsmedelflödet <strong>2009</strong> beräknat i<br />
enlighet med formel ett i Naturvårdsverkets<br />
bedömningsgrunder. Övriga formler<br />
bedömdes vara mindre användbara för de<br />
aktuella vattnen.<br />
Totalkväve, nitratkväve och ammoniumkväve<br />
Totalkväve (µg/l) anger det totala kväveinnehållet<br />
i ett vatten och kan föreligga<br />
dels som organiskt bundet och dels som<br />
lösta salter. De senare utgörs av nitrat,<br />
nitrit och ammonium.<br />
Kväve är ett viktigt näringsämne för levande<br />
organismer. Tillförsel av kväve anses<br />
utgöra den främsta orsaken till eutrofieringen<br />
(övergödningen) av våra kustvatten.<br />
Kväve tillförs sjöar och vattendrag<br />
genom nedfall av luftföroreningar, genom<br />
läckage från jord och skogsbruksmarker<br />
samt genom utsläpp av avloppsvatten.<br />
Nitratkväve, NO3-N (µg/l) är en viktig<br />
närsaltkomponent som direkt kan tas upp<br />
av växtplankton och högre växter. Nitrat är
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol <strong>AB</strong> Bilaga 1- Allmänt om vattenkemi<br />
lättrörligt i marken och tillförs sjöar och<br />
vattendrag genom s.k. markläckage.<br />
Ammoniumkväve, NH4-N (µg/l) är den<br />
oorganiska fraktion av kväve som bildas<br />
vid nedbrytning av organiska kväveföreningar.<br />
Ammoniumkväve omvandlas i sin<br />
tur till nitratkväve, en process som förbrukar<br />
stora mängder syre (det åtgår 4,6 mg<br />
syre för att oxidera 1,0 mg ammoniumkväve).<br />
Enligt Naturvårdsverket, Rapport<br />
4913, bedöms tillståndet i sjöar (maj <strong>–</strong><br />
oktober) med avseende på totalkvävehalt<br />
(µg/l) enligt följande:<br />
≤ 300 Låga halter<br />
300 - 625 Måttligt höga halter<br />
625 - 1250 Höga halter<br />
1250 - 5000 Mycket höga halter<br />
> 5000 Extremt höga halter<br />
Avvikelse från bedömningsnormer:<br />
Dessa gränser tillämpas även för halter<br />
uppmätta under övriga delar av året samt<br />
för årsmedelvärden. Tillståndsbedömning i<br />
rinnande vatten görs enligt samma normer.<br />
I rinnande vatten bedöms även tillståndet<br />
utifrån den arealspecifika förlusten (kg<br />
N/ha,år):<br />
≤ 1,0 Mycket låga förluster<br />
1,0 - 2,0 Låga förluster<br />
2,0 - 4,0 Måttligt höga förluster<br />
4,0 - 16,0 Höga förluster<br />
> 16 Mycket höga förluster<br />
(> 32 Extremt höga förluster)<br />
Låga förluster har man från icke kvävemättad<br />
skogsmark, måttligt höga förluster från<br />
påverkad skogsmark och ogödslad vall.<br />
Höga förluster motsvaras av läckage från<br />
åker i slättbygd och mycket höga förluster<br />
finner man vid läckage från sandjordar.<br />
40<br />
Punktutsläpp kan dock ge höga värden som<br />
ej beror på markläckage.<br />
Avvikelse från jämförvärde (kväve)<br />
Enligt Naturvårdsverkets bedömningsgrunder<br />
(Rapport 4913) kan avvikelsen<br />
från jämförvärdet med avseende på arealspecifik<br />
förlust av kväve bedömas enligt<br />
nedanstående klassindelning:<br />
< 2,5 Ingen el. obet. avvikelse<br />
2,5 - 5 Tydlig avvikelse<br />
5 - 20 Stor avvikelse<br />
20 - 60 Mycket stor avvikelse<br />
> 60 Extrem avvikelse<br />
Den uppmätta arealspecifika kväveförlusten<br />
under perioden <strong>2009</strong> jämfördes med<br />
medelvärdet av årsmedelflödet <strong>2009</strong> beräknat<br />
i enlighet med formel sex i Naturvårdsverkets<br />
bedömningsgrunder. Övriga<br />
formler bedömdes vara mindre användbara<br />
för de aktuella vattnen.<br />
En bedömning av halten ammoniumkväve<br />
(NH4-N µg/l) görs i relation till biologiska<br />
effekter. Bakgrundsdata till indelningen<br />
är hämtad från SNV 1969:1, Bedömningsgrunder<br />
för svenska ytvatten,<br />
effekter på fisk. Giftigheten ökar med ökad<br />
temperatur och ökat pH-värde.<br />
≤ 50 Mycket låga halter<br />
50 - 200 Låga halter<br />
200 - 500 Måttligt höga halter<br />
500 - 1500 Höga halter<br />
> 1500 Mycket höga halter<br />
Kväve/fosforkvot i sjöar<br />
De nya bedömningsgrunderna (Rapport<br />
4913) anger också en klassindelning av<br />
sjöarna utgående från kväve/fosforkvoten i
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol <strong>AB</strong> Bilaga 1- Allmänt om vattenkemi<br />
ytvattnet under sommaren. En indelning<br />
görs enligt nedan (kväve /fosfor):<br />
≥ 30 Kväveöverskott<br />
15 - 30 Kvävefosforbalans<br />
10 - 15 Måttl. kväveunderskott<br />
5 - 10 Stort kväveunderskott<br />
< 5 Extremt kväveundersk<br />
Vid kväveöverskott regleras produktionen<br />
av fosfortillgången i vattnet. Ju större kväveunderskottet<br />
blir, desto större risk för<br />
massförekomst av kvävefixerande cyanobakterier<br />
(blågrönalger). Dessa kan vara<br />
toxinbildande (toxin = gift).<br />
Klorofyll<br />
Klorofyll a (µg/l) är ett av nyckelämnena i<br />
växternas fotosyntes. Halten klorofyll kan<br />
därför användas som mått på mängden<br />
alger i vattnet. Algernas klorofyllinnehåll<br />
är dock olika för olika arter och olika tillväxtfaser.<br />
Enligt Naturvårdsverket, Rapport 4913,<br />
görs en klassindelning med avseende på<br />
klorofyllhalt i maj till oktober, µg/l, med<br />
beteckningar från låg (25 µg/l). Naturvårdsverkets<br />
bedömning harmoniserar ej med indelningen<br />
av biovolymen (växtplankton) där<br />
klass 1 motsvarar mycket liten biovolym.<br />
Därför har vi gjort en modifiering av indelningen<br />
enligt följande:<br />
≤ 2,0 Mycket låga halter<br />
2,0 - 5,0 Låga halter<br />
5,0 - 12,0 Måttligt höga halter<br />
12,0 - 25,0 Höga halter<br />
> 25 Mycket höga halter<br />
41<br />
Siktdjup<br />
Siktdjup (m) ger information om vattnets<br />
färg och grumlighet och mäts genom att<br />
man sänker ned en vit skiva i vattnet och i<br />
vattenkikare noterar djupet när den inte<br />
längre kan urskiljas. Därefter drar man upp<br />
den tills man åter kan se den och noterar<br />
djupet. Medelvärdet av dessa djup utgör<br />
siktdjupet. Enligt Naturvårdsverket, Rapport<br />
4913, kan sjöar med avseende på siktdjup<br />
(m) indelas enligt följande:<br />
≥ 8 Mycket stort siktdjup<br />
5 - 8 Stort siktdjup<br />
2,5 - 5 Måttligt siktdjup<br />
1,0 - 2,5 Litet siktdjup<br />
16 Mycket hög halt
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol <strong>AB</strong> Bilaga 1- Allmänt om vattenkemi<br />
BOD7<br />
BOD7 (biokemisk syreförbrukning) är ett<br />
mått på vattnets halt av organiskt material<br />
som är biologiskt nedbrytbart. Värdet anger<br />
mängden syre som åtgår vid biologisk<br />
nedbrytning av provet under standardiserade<br />
förhållanden.<br />
Suspenderade ämnen<br />
Suspenderade ämnen (mg/l) är ett annat<br />
mått på uppslammade partiklar i vattnet.<br />
Dessa kan vara av organiskt eller oorganiskt<br />
ursprung. Oorganiska partiklar består<br />
främst av finare jordpartiklar, som lera.<br />
Rapport 4913 innehåller inga bedömningsnormer<br />
för suspenderade ämnen. Enligt<br />
Allmänna råd 90:4, anges tillståndet utgående<br />
från mängden suspenderat material<br />
(mg/l) enligt följande:<br />
< 1,5 Mycket låg slamhalt<br />
1,5 - 3 Låg slamhalt<br />
3 - 6 Måttligt hög slamhalt<br />
6 - 12 Hög slamhalt<br />
>12 Mycket hög slamhalt<br />
Färgtal<br />
Färgtal mäts genom att vattnets färg jämförs<br />
med en brungul färgskala. Färgtalet är<br />
främst ett mått på vattnets innehåll av humus<br />
och järn.<br />
Enligt Naturvårdsverket, Rapport 4913,<br />
kan en klassindelning med avseende på<br />
färgtal (mg/l Pt) göras enligt nedan:<br />
42<br />
10 Ej/obet. färgat vatten<br />
10-25 Svagt färgat vatten<br />
25-60 Måttligt färgat vatten<br />
60-100 Betydligt färgat vatten<br />
> 100 Starkt färgat vatten<br />
Absorbans<br />
Absorbans är ett mått på vattnets färg, i<br />
första hand dess innehåll av humusämnen<br />
och järn. Mätning av absorbansen föredras<br />
framförallt vid låg vattenfärg eftersom<br />
precisionen är högre jämfört med mätningar<br />
med färgkomparator (färgtal).<br />
Enligt Naturvårdsverket, Rapport 4913,<br />
kan en klassindelning med avseende på<br />
absorbans (abs/5 cm) göras enligt nedan:<br />
≤ 0,02 Ej/obet. färgat vatten<br />
0,02 - 0,05 Svagt färgat vatten<br />
0,05 - 0,12 Måttligt färgat vatten<br />
0,12 - 0,2 Betydligt färgat vatten<br />
> 0,2 Starkt färgat vatten<br />
Turbiditet<br />
Turbiditet (FNU) är vattnets grumlighet<br />
och ger ett mått på vattnets innehåll av<br />
suspenderade partiklar, t. ex. plankton och<br />
mineralpartiklar.<br />
Enligt Naturvårdsverket, Rapport 4913,<br />
kan en klassindelning med avseende på<br />
turbiditet (FNU) göras enligt nedan:<br />
≤ 0,5 Ej eller obet. grumlighet<br />
0,5 - 1, 0 Svagt grumligt<br />
1,0 - 2,5 Måttligt grumligt<br />
2,5 - 7,0 Betydligt grumligt<br />
> 7,0 Starkt grumligt
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol <strong>AB</strong> Bilaga 1- Allmänt om vattenkemi<br />
Allmänt om metaller<br />
Metaller med en densitet större än 5 gram<br />
per kubikcentimeter betecknas som tungmetaller.<br />
Exempel på tungmetaller är arsenik,<br />
bly, kadmium, koppar, krom, kvicksilver,<br />
nickel och zink. I dagligt tal kallas<br />
dessa tungmetaller också för ”skadliga”<br />
tungmetaller till skillnad från exempelvis<br />
järn som per definition också är en tungmetall.<br />
Tungmetaller är grundämnen som finns<br />
naturligt i miljön i förhållandevis låga halter.<br />
Till skillnad från flertalet naturligt<br />
förekommande ämnen tycks vissa tungmetaller,<br />
främst bly, kadmium och kvicksilver,<br />
inte ha någon funktion i levande organismer.<br />
I stället orsakar dessa metaller<br />
redan i små mängder skador då de tillförs<br />
både djur och växter. En del tungmetaller,<br />
till exempel zink, krom och koppar, är<br />
nödvändiga och ingår i enzymer, proteiner,<br />
vitaminer och andra livsviktiga byggstenar,<br />
men tillförseln till organismen får inte bli<br />
för stor.<br />
Tungmetaller är oförstörbara, de bryts inte<br />
ner och de utsöndras mycket långsamt. De<br />
är således exempel på stabila ämnen, som<br />
blir miljögifter för att de dyker upp i alltför<br />
stora mängder i fel sammanhang.<br />
43<br />
Metaller förekommer i olika kemiska former<br />
och är därigenom i olika grad tillgängliga<br />
för levande organismer. De kan förekomma<br />
lösta i vattnet i jonform eller som<br />
oorganiska och organiska komplex. De<br />
binds även till partiklar. Även tungmetallernas<br />
rörlighet i miljön skiftar beroende<br />
på deras fysikaliska och kemiska egenskaper.<br />
Kadmium, arsenik, nickel och zink<br />
transporteras och sprids mycket lätt medan<br />
kvicksilver, bly och koppar behöver speciella<br />
förhållanden för att kunna frigöras och<br />
”vandra”.<br />
Bedömning av metallhalters tillstånd i<br />
vatten (mg/l) kan göras enligt Naturvårdsverket,<br />
Rapport 4913 (1999; Tabell I).<br />
För några metaller saknas bedömningsgrunder<br />
men en bedömning kan göras utifrån<br />
normalvärden i ytvatten (Åslund,<br />
1994).<br />
Parameter median medelvärde<br />
Aluminium (mg/l) 150 40-300<br />
Kalcium (mg/l) 1,9-24,7<br />
Kalium (K, mg/l) 0,3-2,0<br />
Magnesium (mg/l) 0,5-2,7<br />
Natrium (mg/l)
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol <strong>AB</strong> Bilaga 2<br />
44
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol <strong>AB</strong> Bilaga 2<br />
BILAGA 2<br />
Allmänt om biologiska undersökningar <strong>–</strong><br />
växtplankton, bottenfauna och bakterier<br />
-metodik och bedömningsgrunder<br />
45
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol <strong>AB</strong> Bilaga 2<br />
Allmänt om biologiska undersökningar<br />
Biologiska undersökningar har många fördelar<br />
jämfört med enbart fysikaliskkemiska<br />
mätningar. De viktigaste fördelarna<br />
är att man direkt undersöker de organismer<br />
man vill skydda och bevara samt att<br />
man får en integrerad bild av påverkan av<br />
flera olika faktorer under lång tid. Det är<br />
till exempel mycket svårt att med punktvisa<br />
kemiska mätningar bestämma det lägsta<br />
pH-värdet, och därmed försurningsgraden,<br />
under året i ett vattendrag. Bottenfaunan<br />
fungerar då som en bra indikator vid försurningsbedömningar<br />
eftersom känsliga<br />
arter kan dö efter bara några timmars påverkan.<br />
På samma sätt kan bottenfaunan<br />
även indikera andra påverkanstyper, såsom<br />
eutrofiering och miljögifter. Viktigt är<br />
också att bottenfaunan inte bara är en indikator<br />
på miljöförändringar, utan i sig utgör<br />
ett naturvärde och ett viktigt inslag i den<br />
biologiska mångfalden. Naturvårdsverkets<br />
bedömningsgrunder underlättar och likformar<br />
tolkningen av undersökningsresultaten<br />
(Naturvårdsverket 2007).<br />
Bottenfauna<br />
Bottenfaunan i våra sjöar och vattendrag<br />
utgörs till största delen av insekter, men<br />
även snäckor, musslor, iglar, fåborstmaskar<br />
och kräftdjur förekommer. De flesta<br />
insekter bland bottenfaunan har ett vattenlevande<br />
larvstadium, som utgör större delen<br />
av livscykeln, samt ett kortare landlevande<br />
adultstadium. Larvstadiet kan vara<br />
bara någon månad för vissa arter medan<br />
andra tillbringar flera år som larver innan<br />
de kläcks till vingade insekter. Några<br />
grupper av insekter har såväl larv- som<br />
adultstadium i vattnet.<br />
46<br />
Artantal och artsammansättning varierar<br />
mycket, såväl inom ett vatten som mellan<br />
olika vatten. Detta beror dels på biologiska<br />
faktorer som till exempel konkurrens och<br />
rovdjurens inverkan och dels på faktorer<br />
som inte har med biologiska förhållanden<br />
att göra, till exempel lokalens struktur<br />
(bredd, djup, vattenhastighet, substrat med<br />
mera) och vattenkvaliteten. Ju mer lugnflytande<br />
ett vattendrag är desto större blir<br />
likheten med en sjö, bland annat genom att<br />
syreinnehållet minskar. Bottnen består då<br />
ofta av mjukbotten och i sådana miljöer<br />
förekommer till exempel få eller inga<br />
bäcksländor. Vidare ökar normalt antalet<br />
arter, samtidigt som artsammansättningen<br />
förändras, från källan till mynningen i ett<br />
vattendrag. Ökat näringsinnehåll i vattnet<br />
och bredare vattendrag som ger fler biotoper<br />
(”miljöer”) är några orsaker till detta.<br />
Man får även förändringar i artsammansättningen<br />
om en bäck torkar ut till exempel<br />
under en torr sommar. Beroende på<br />
torrperiodens längd kommer kanske vissa<br />
arter att försvinna helt tills nykolonisation<br />
inträffar, medan arter med torktåliga stadier<br />
finns kvar vid periodens slut. Dessutom<br />
kommer nykolonisationen att gå olika<br />
snabbt för olika arter vilket medför en naturlig<br />
och successiv förändring av bottenfaunasamhället.<br />
Denna förändring sker inte<br />
bara efter en torrperiod, utan kan observeras<br />
efter alla sorters störningar.<br />
För att kunna använda bottenfaunan som<br />
föroreningsindikator krävs kunskaper<br />
bland annat om hur olika arter lever, i vilka<br />
miljöer de lever, deras livscykler, hur de<br />
påverkas av andra faktorer som inte har<br />
med miljöpåverkan att göra samt givetvis<br />
hur de reagerar på olika typer av föroreningar.<br />
När det gäller försurning så klarar<br />
vissa arter inte ett lågt pH-värde utan slås<br />
ut, medan andra ökar i antal. Att arter försvinner<br />
när pH-värdet sjunker behöver inte<br />
alltid bero på att de själva drabbas, utan<br />
orsaken kan till exempel vara att ett viktigt<br />
inslag i födan försvinner. När det gäller<br />
eutrofiering kan vissa arter påverkas negativt<br />
av höga näringsämneshalter eller stora
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol <strong>AB</strong> Bilaga 2<br />
mängder organiskt material. Påverkan kan<br />
vara direkt orsakad av fysiokemiska gränser<br />
för vad arterna klarar av, men oftast<br />
hänger den samman med låga syrehalter i<br />
bottenvattnet p.g.a en hög biologisk produktion,<br />
gärna i kombination med dålig<br />
syresättning i exempelvis lugnflytande<br />
vattendrag eller sjöars djuphålor. Dessutom<br />
kan arter, som normalt sett hade tålt<br />
höga halter av näringsämnen, konkurreras<br />
ut av andra arter som gynnas mer av eutrofieringen.<br />
Olika arters föroreningskänslighet, främst<br />
med avseende på försurning och organisk<br />
belastning, finns dokumenterad i en rad<br />
arbeten. I denna rapport har uppgifter hämtats,<br />
förutom från Medins databasmaterial,<br />
främst från Engblom & Lingdell (1983,<br />
1985a, 1985b, 1987), Engblom m.fl.<br />
(1990), Raddum & Fjellheim (1984), Otto<br />
& Svensson (1983), Eriksson m.fl. (1981),<br />
Henrikson m.fl. (1983), Rosenberg & Resh<br />
(1993), Degerman m.fl. (1994), Moog<br />
(1995) och Wiederholm (1999).<br />
Bottenfaunan har tidigare varit förhållandevis<br />
dåligt känd vad gäller arternas utbredning<br />
och vilka arter som är sällsynta<br />
eller hotade i svenska sjöar och vattendrag.<br />
Tack vare ett ökat fokus på bottenfaunaundersökningar<br />
har kunskapen ökat markant,<br />
och det har därmed blivit möjligt att göra<br />
kvalificerade bedömningar av faunans<br />
naturvärden.<br />
Det är viktigt att påpeka att de bedömningar<br />
som görs framförallt gäller faunan på<br />
den sträcka som undersökts. Det innebär<br />
till exempel att en annan sträcka i ett vattendrag<br />
skulle kunna få en annan bedömning<br />
än den undersökta.<br />
47<br />
Kriterier för biologisk bedömning<br />
Allmänt<br />
En bedömning av olika sorters påverkan på<br />
bottenfaunan grundar sig dels på faktiska<br />
kunskaper om olika arters föroreningskänslighet<br />
och dels på erfarenhet om hur<br />
det normalt ser ut på en lokal med ungefär<br />
samma naturliga förutsättningar som den<br />
undersökta. Erfarenheter hämtade från<br />
Medins databas, som innehåller undersökningar<br />
från drygt 4000 olika lokaler i sjöar<br />
och vattendrag i Sverige, har därför använts<br />
vid bedömningarna.<br />
Bedömningsgrunderna 2007 - Bedömning<br />
av status och klass<br />
Det nya vattendirektivet har mycket ambitiösa<br />
miljömål <strong>–</strong> 2015 ska i princip alla<br />
vatten ha en ”god ekologisk status”. Ett av<br />
stegen för att uppnå miljömålet är att klassa<br />
den ekologiska statusen i akvatiska miljöer.<br />
För att underlätta statusklassningen<br />
av bottenfaunan i sjöar och vattendrag har<br />
SLU utvecklat två multimetriska bottenfaunaindex<br />
för surhet (MISA för vattendrag<br />
och MILA för sjöars litoral) och ett<br />
multimetriskt bottenfaunaindex för eutrofieringspåverkan<br />
i vattendrag (DJ-index).<br />
Förutom dessa index används även det<br />
äldre ASPT-indexet för att mäta den<br />
ekologiska kvaliteten. I sjöars profundal<br />
(djupområde) används indexet BQI för att<br />
klassa näringspåverkan. Hur dessa index<br />
beräknas och används vid statusklassning<br />
finns beskrivet i Naturvårdsverkets handbok<br />
för miljöövervakning (Naturvårdsverket<br />
2007). De olika klassgränserna redovisas<br />
i tabell 17 och tabell 18.
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol <strong>AB</strong> Bilaga 2<br />
Tabell 17. Referensvärden och klassgränser för klassificering av ASPT-index, BQI och MILA i sjöar.<br />
Ekoregion avser Ilies ekoregioner. Ekologisk kvalitetskvot beräknas genom att dividera uppmätt indexvärde<br />
med referensvärdet<br />
ASPT<br />
Ekoregion 14 22 20<br />
Referensvärde 5,85 5,8 5,6<br />
Status<br />
Ekologisk kvalitetskvot (EK)<br />
Hög ≥0,95 ≥0,90 ≥0,60<br />
God ≥0,70 och
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol <strong>AB</strong> Bilaga 2<br />
Tabell 18. Referensvärden och klassgränser för klassificering av ASPT-index, DJ-index och MISA i<br />
vattendrag. Ekoregion avser Ilies ekoregioner. Ekologisk kvalitetskvot beräknas genom att dividera<br />
uppmätt indexvärde med referensvärdet<br />
ASPT<br />
Ekoregion 14 22 20<br />
Referensvärde 5,37 6,53 6,67<br />
Status<br />
Ekologisk kvalitetskvot (EK)<br />
Hög ≥0,90 ≥0,90 ≥0,90<br />
God ≥0,70 och
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol <strong>AB</strong> Bilaga 2<br />
När det gäller den gamla tillståndsklassningen<br />
(Naturvårdsverket 1999) har Medins<br />
valt att ändra klassgränserna för Shannonindex<br />
i sjöar och vattendrag samt Surhetsindex<br />
i sjöar. Skälet är att de egna<br />
klassgränserna (beräknade ur Medins databasmaterial)<br />
för Shannons diversitetsindex<br />
ger en bättre upplösning med den metodik<br />
som normalt används i företagets bottenfaunaundersökningar<br />
(SS-EN 27 828). När<br />
det gäller Surhetsindex i sjöar har dessutom<br />
en smärre justering nedåt gjorts för<br />
klassgränserna. Motivet för denna ändring<br />
är bedömningen att alltför många opåverkade<br />
sjöar annars skulle bedömas som<br />
försurningspåverkade. Poängsättningen<br />
för antal taxa har också återställts till dess<br />
ursprungliga form (se Henrikson & Medin<br />
1986).<br />
Medins har också valt att sätta upp gränsvärden<br />
för ytterligare några index som<br />
ansetts viktiga att använda vid bedömningarna.<br />
När det gäller totalantalet påträffade<br />
taxa, medelantalet taxa per prov, individtäthet<br />
i sjöars litoral och EPT-index (antalet<br />
arter bland dag-, bäck- och nattsländor)<br />
har klassgränserna valts vid 10, 25, 75 och<br />
90 procents percentilerna i det egna data-<br />
basmaterialet (Ericsson m.fl. 2000). När<br />
det gäller klassgränser för individtäthet i<br />
övriga undersökningstyper har dessa valts<br />
för att ge en grov uppskattning av den biologiska<br />
produktionen.<br />
Ytterligare ett index är Föroreningsindex,<br />
som liksom Surhetsindex är ett sammansatt<br />
index för att mäta och klassa eutrofieringspåverkan<br />
i vattendrag. Ingående kriterier är<br />
förekomsten av arter och grupper med<br />
olika eutrofieringskänslighet samt bottenfaunasamhällets<br />
sammansättning och<br />
mångformighet (Ericsson m.fl. 1993).<br />
Klassgränserna är desamma som för Surhetsindex.<br />
Två helt nya index som Medins utvecklade<br />
under 2006 är PTI, Profundalt Trofi-Index<br />
och EEI, Eutrofieffekt-index (Liungman &<br />
Ericsson 2006). PTI är ett sammansatt index<br />
som främst mäter näringsförhållandena<br />
i sjöars djupbottenområden. EEI använder<br />
PTI samt förekomsten av taxa med olika<br />
eutrofieringskänslighet för att bedöma<br />
påverkansgraden hos bottenfaunan.<br />
De klassgränser som används i Medins<br />
rapporter redovisas i<br />
tabell 19 - tabell 21.<br />
Tabell 19. Gränsvärden för tillståndsklassning av bottenfauna i rinnande vatten<br />
Klass Benämning Shannons diver- ASPT- Danskt fauna- Surhets-/Föroreningssitetsindex<br />
index index index<br />
1 Mycket högt index >4,15 >6,9 7 >10<br />
2 Högt index 3,85-4,15 6,1-6,9 6 6-10<br />
3 Måttligt högt index 2,95-3,85 5,3-6,1 5 4-6<br />
4 Lågt index 2,35-2,95 4,5-5,3 4 2-4<br />
5 Mycket lågt index ≤2,35 ≤4,5 ≤3 ≤2<br />
Klass Benämning Individtäthet Totalantal Medelantal taxa EPT index<br />
(antal/m 2 ) taxa per prov<br />
1 Mycket högt index >3000 >50 >30 >29<br />
2 Högt index 1500-3000 40-50 25-30 22-29<br />
3 Måttligt högt index 500-1500 25-40 15-25 12-22<br />
4 Lågt index 200-500 18-25 10-15 7-12<br />
5 Mycket lågt index ≤200 ≤18 ≤10 ≤7<br />
50
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol <strong>AB</strong> Bilaga 2<br />
Tabell 20. Gränsvärden för tillståndsklassning av bottenfauna i sjöars litoral<br />
Klass Benämning Shannons diver- ASPT- Danskt fauna- Surhetssitetsindex<br />
index index index<br />
1 Mycket högt index >4,00 >6,4 >5 >8<br />
2 Högt index 3,80-4,00 5,8-6,4 5 5-8<br />
3 Måttligt högt index 2,85-3,80 5,2-5,8 4 3-5<br />
4 Lågt index 2,45-2,85 4,5-5,2 3 1-3<br />
5 Mycket lågt index ≤2,45 ≤4,5 ≤2 ≤1<br />
Klass Benämning Individtäthet Totalantal Medelantal taxa EPT-index<br />
(antal/m 2 ) taxa per prov<br />
1 Mycket högt index >1000 >35 >18 >17<br />
2 Högt index 700-1000 30-35 16-18 14-17<br />
3 Måttligt högt index 300-700 20-30 11-16 10-14<br />
4 Lågt index 150-300 15-20 8-11 8-10<br />
5 Mycket lågt index ≤ 150 ≤15 ≤8 ≤8<br />
Tabell 21. Gränsvärden för tillståndsklassning av bottenfauna i sjöars profundal och sublitoral. BQI<br />
samt O/C-index avses endast användas för profundalfauna<br />
Klass Individtäthet Totalantal taxa i Totalantal taxa i<br />
(antal/m 2 ) sublitoralzonen profundalzonen<br />
1 Mycket högt index >3000 >25 >15<br />
2 Högt index 2000-3000 21-25 10-15<br />
3 Måttligt högt index 200-2000 13-21 5-10<br />
4 Lågt index 50-200 10-13 2-5<br />
5 Mycket lågt index ≤50 ≤10 ≤2<br />
Klass BQI O/C-index PTI och EEI<br />
1 Mycket högt/mycket lågt index >4,0 ≤0,5 > 4<br />
2 Högt/lågt index 3,0-4,0 0,5-4,7 3 - 4<br />
3 Måttligt högt index 2,0-3,0 4,7-8,9 2 - 3<br />
4 Lågt/högt index 1,0-2,0 8,9-13 1 - 2<br />
5 Mycket lågt/mycket högt index ≤1,0 >13 ≤ 1<br />
De använda gränserna får inte tolkas så att<br />
man sätter likhetstecken mellan tillståndsklassningen<br />
”måttlig” och det allmänna<br />
ordet ”normal”. Normalt är till exempel att<br />
hitta låga individtätheter i oligotrofa vatten<br />
och höga tätheter i mera näringsrika. Ett<br />
annat exempel är att man normalt hittar<br />
färre arter i små vattendrag än i stora. Därför<br />
kan det bli så att bedömningen av antal<br />
taxa blir något missvisande beroende på<br />
om vattendraget är stort eller litet. Viktigt<br />
att påpeka är också att det artantal, eller<br />
antalet arter/taxa, som anges är det minsta<br />
antalet arter som med säkerhet finns på<br />
lokalen. Detta gäller även vid beräkningen<br />
51<br />
av medelantal taxa per prov och EPTindex.<br />
Expertbedömning av påverkan<br />
Det stora antalet index och parametrar som<br />
beskriver bottenfaunasamhället innebär att<br />
det finns ett behov av en sammanfattande<br />
bedömning av resultaten, en så kallad expertbedömning.<br />
Ett annat skäl är att indexen<br />
ensamma ibland ger fel status. Vid expertbedömningen<br />
används, förutom de
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol <strong>AB</strong> Bilaga 2<br />
olika index och parametrar som beräknas,<br />
även bottenfaunasamhällets sammansättning<br />
samt förekomst av indikatorarter. I<br />
enlighet med de nya bedömningsgrunderna<br />
2007 använder Medins samma femgradiga<br />
system som används vid statusklassning.<br />
Påverkan av surhet<br />
Expertbedömningen av påverkan med avseende<br />
på surhet görs huvudsakligen med<br />
hjälp av Surhetsindex (Wiederholm 1999)<br />
och MILA/MISA. För att få en så korrekt<br />
bedömning som möjligt av bottenfaunans<br />
surhetspåverkan på lokalen, bygger både<br />
Surhetsindex och MILA/MISA på ett flertal<br />
kriterier hos bottenfaunan. Fördelen<br />
med att bedöma efter flera kriterier är att<br />
risken för felbedömningar minskar. Om till<br />
exempel bedömningen enbart grundade sig<br />
på känsligaste arten skulle en felbedömning<br />
göras om ingen känslig art hittades<br />
trots att vattendraget var opåverkat av försurning.<br />
Låga värden indikerar att bottenfaunan<br />
domineras av surhetstoleranta<br />
grupper medan höga värden visar att känsliga<br />
grupper förekommer.<br />
Påverkan av surhet i sjöars litoral klassas<br />
enligt:<br />
• Nära neutralt<br />
• Måttligt surt<br />
• Surt<br />
• Mycket surt<br />
• Extremt surt<br />
I vattendrag används ovanstående surhetsklasser<br />
utom ”Extremt surt”.<br />
Påverkan av eutrofiering<br />
När ett vatten utsätts för en belastning av<br />
näringsämnen leder detta bland annat till<br />
en ökad växtproduktion, vilket i sin tur<br />
leder till en ökad djurproduktion. Den ökade<br />
näringsstatusen (eutrofieringen) kan,<br />
om den blir för stor, ge allvarliga negativa<br />
52<br />
effekter på bottenfaunan bland annat på<br />
grund av att syrgashalten i vattnet minskar.<br />
Flera index används för att bedöma graden<br />
av eutrofieringspåverkan på bottenfaunan:<br />
DJ-index tar liksom MISA/MILA<br />
hänsyn till flera olika kriterier hos<br />
bottenfaunans sammansättning.<br />
Sammanvägningen ger en mer balanserad<br />
bild av eutrofieringspåverkan,<br />
och risken för felbedömningar<br />
minskar.<br />
Föroreningsindex är ett sammansatt<br />
index som mäter och klassar påverkan<br />
från framför allt eutrofiering.<br />
ASPT-index är ett ”renvattensindex”<br />
som baseras på förekomst av i<br />
huvudsak känsliga eller toleranta<br />
djurgrupper. Ett lågt värde visar att<br />
det i huvudsak förekommer toleranta<br />
grupper, vilket därmed indikerar<br />
att vattenkvaliteten är dålig.<br />
Danskt faunaindex bygger på förekomsten<br />
av vissa nyckelarter eller<br />
nyckelsläkten med varierande tolerans<br />
för näringsämnen/organisk belastning.<br />
För samtliga eutrofieringsindex gäller att<br />
ett lågt värde indikerar att bottenfaunan är<br />
eutrofieringspåverkad på grund av höga<br />
halter av näringsämnen eller en hög belastning<br />
av organiskt material. På motsvarande<br />
sätt visar höga värden på en god vattenkvalitet<br />
med låg påverkansgrad.<br />
Påverkan av eutrofiering klassas enligt:<br />
• Hög status<br />
• God status<br />
• Måttlig status<br />
• Otillfredsställande status<br />
• Dålig status
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol <strong>AB</strong> Bilaga 2<br />
Annan påverkan<br />
Annan påverkan är ett begrepp på en<br />
mängd störningar som kan ha en negativ<br />
effekt på bottenfaunan. Påverkan kan exempelvis<br />
bero på utsläpp av giftiga föroreningar<br />
såsom metaller och olja, men kan<br />
även komma från mer fysiska ingrepp i<br />
vattendraget såsom regleringar. Även naturliga<br />
störningar såsom uttorkning, eller<br />
grumling pga höga flöden, kan leda till en<br />
negativ påverkan på bottenfaunan. Bedömningen<br />
av annan påverkan används emellertid<br />
i Medins undersökningar endast för<br />
att beskriva en antropogen påverkan.<br />
Annan påverkan klassas enligt:<br />
• Hög status<br />
• God status<br />
• Måttlig status<br />
• Otillfredsställande status<br />
• Dålig status<br />
Jämförelse med tidigare bedömningar<br />
Fram till och med 2007 bedömdes påverkansgraden<br />
med avseende på bottenfauna i<br />
tre klasser:<br />
A. Ingen eller obetydlig påverkan<br />
B. Betydlig påverkan<br />
C. Stark eller mycket stark påverkan<br />
Detta gjordes vid varje lokal för att bedöma<br />
graden av försurningpåverkan, graden<br />
av påverkan från näringsämnen/organiskt<br />
material och om det ansågs nödvändigt för<br />
annan påverkan. Medins har valt att i sina<br />
rapporter översätta dessa tidigare bedömningar<br />
ungefärligt, så att A motsvarar God<br />
eller Hög status, B motsvarar Måttlig status<br />
och C motsvarar Otillfredsställande<br />
eller Dålig status.<br />
53<br />
Bedömning av naturvärden<br />
Vid bedömning av naturvärden i vattenmiljöer<br />
finns kriterier som länsstyrelsen i<br />
Älvsborgs län utnyttjade i sitt Naturvårdsprogram<br />
(Berntell m.fl. 1984). Även Naturvårdsverkets<br />
Handbok, Naturinventeringar<br />
av sjöar och vattendrag (SNV 1989)<br />
och System Aqua anger liknande kriterier.<br />
Några av huvudkriterierna vid dessa bedömningar<br />
av vattenmiljöer är:<br />
• Påverkan<br />
• Betydelse för forskning<br />
• Biologisk mångformighet<br />
• Raritet<br />
• Biologisk produktion<br />
Naturvärdena i vattenmiljöernas evertebratsamhällen<br />
och vilka arter som är sällsynta<br />
eller hotade har tidigare till stor del<br />
varit okända i Sverige. I och med att bottenfaunan<br />
undersökts i allt fler sammanhang,<br />
oftast i vattenvårdsförbundens recipientkontroll<br />
eller i uppföljningskontrollen<br />
av kalkningsverksamheten, har kunskaper<br />
om faunan i sjöar och vattendrag vuxit<br />
fram. I ett försök att med hjälp av olika<br />
kriterier bedöma faunans naturvärde används<br />
här två av ovanstående huvudkriterier:<br />
biologisk mångformighet och raritet.<br />
Som mått på det första huvudkriteriet, biologisk<br />
mångformighet, används totalantalet<br />
arter/taxa och diversitetsindex (Shannon<br />
index, Wiederholm 1999). I det här fallet<br />
bedöms artrika och diversa ekosystem ha<br />
högre naturvärden än de som har få arter<br />
eller en låg diversitet.<br />
Begreppet raritet har använts så att hotade<br />
eller sällsynta arter bedöms ha höga naturvärden.<br />
Vad gäller vilka arter som är hotade<br />
i Sverige har dessa jämte hotstatus hämtats<br />
från Artdatabankens rödlista för hotade<br />
arter (Gärdenfors 2005). Hotkategoridefinitionerna<br />
i rödlistan innebär i korthet att<br />
kategori RE är arter som försvunnit, kategori<br />
CR är arter som är akut hotade, kategori<br />
EN är arter som är starkt hotade, kate-
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol <strong>AB</strong> Bilaga 2<br />
gori VU är arter som är sårbara och kategori<br />
NT är arter som är missgynnade. Kategori<br />
DD är arter som eventuellt tillhör<br />
ovanstående kategorier men där kunskapsunderlaget<br />
är för bristfälligt för en säker<br />
klassning. Vid bedömningen av naturvärden<br />
tas även hänsyn till ovanliga arter.<br />
Med beteckningen ovanlig menas till exempel<br />
att arten är lokalt eller regionalt<br />
ovanlig eller att arten förekommer i färre<br />
än 5 % av de lokaler som undersökts i Götaland<br />
och Svealand. Viktigt att notera är<br />
att raritetsbegreppet i det senare fallet endast<br />
tillämpas på arter som har sin huvudsakliga<br />
förekomst i den undersökta naturtypen.<br />
Arter som tas upp på rödlistan får<br />
inga ytterligare poäng för raritet.<br />
En bedömning av faunans mångformighet<br />
och raritet är nästan alltid något relativt,<br />
54<br />
dvs den grundar sig på en jämförelse med<br />
ett eller flera objekt. Erfarenheter från tidigare<br />
undersökta sjöar och vattendrag i Götaland<br />
och Svealand har därför använts vid<br />
bedömningen.<br />
För att överskådligt systematisera ovanstående<br />
information har ett poängsystem skapats<br />
för bedömning av bottenfaunan i vattendrag<br />
och sjöars litoralzon (tabell 6 och<br />
7). Vid konstruktionen av modellen har<br />
störst vikt lagts vid förekomst av hotade<br />
eller ovanliga arter. Viktigt är här att påpeka<br />
att sällsynta arter ofta också är fåtaliga i<br />
ett vatten, vilket gör dem svåra att hitta.<br />
Detta innebär att man riskerar att underskatta<br />
naturvärdena vid den här typen av<br />
bedömningar.<br />
Tabell 22. Kriterier och poängsättning för bedömning av bottenfaunans naturvärden i rinnande vatten<br />
Kategorier Poängsättning<br />
A Rödlistade arter Kategori RE, CR, EN och VU ger 16 p. NT och DD ger 6 p. per art<br />
B Totalantal taxa 41-45 ger 1 p., 46-50 ger 3 p. och >50 ger 10 p.<br />
C Shannon index 3,85-4,15 ger 1 p. och >4,15 ger 3 p.<br />
D Ovanliga arter Om ej poäng i kategori A, 3 p. per art<br />
Indexet beräknas som summan av poängen i de olika kategorierna.<br />
Tabell 23. Kriterier och poängsättning för bedömning av bottenfaunans naturvärden i sjöars litoral<br />
Kategorier Poängsättning<br />
A Rödlistade arter Kategori RE, CR, EN och VU ger 16 p. NT och DD ger 6 p. per art<br />
B Totalantal taxa 31-33 ger 1 p., 34-35 ger 3 p. och >35 ger 10 p.<br />
C Shannon index 3,80-4,00 ger 1 p. och >4,00 ger 3 p.<br />
D Ovanliga arter Om ej poäng i kategori A, 3 p. per art<br />
Indexet beräknas som summan av poängen i de olika kategorierna.<br />
Vid den slutgiltiga bedömningen tillämpas flytande poänggränser enligt:<br />
16 poäng → mycket höga naturvärden<br />
6 - 16 poäng → höga naturvärden<br />
0 - 6 poäng → naturvärden i övrigt
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol <strong>AB</strong> Bilaga 2<br />
BERNTELL, A., WENBLAD, A., HEN-<br />
RIKSON, L., NYMAN, H. &<br />
OSKARSSON, H. 1984. Kriterier för<br />
värdering av sjöar från naturvårdssynpunkt.<br />
Länsstyrelsen i Älvsborgs län<br />
1983:3.<br />
DEGERMAN, E., FERNHOLM, B. &<br />
LINGDELL, P-E. 1994. Bottenfauna<br />
och fisk i sjöar och vattendrag. Utbredning<br />
i Sverige. Naturvårdsverket, Rapport<br />
4345.<br />
ENGBLOM, E. & LINGDELL, P-E. 1983.<br />
Bottenfaunans användbarhet som pHindikator.<br />
- SNV PM 1741.<br />
ENGBLOM, E. & LINGDELL, P-E.<br />
1985a. Hur påverkar reningsverk med<br />
olika fällningskemikalier bottenfaunan?<br />
- SNV PM 1798.<br />
ENGBLOM, E. & LINGDELL, P-E.<br />
1985b. Hur påverkar kalkdoserare bottenfaunan?<br />
- SNV PM 1994.<br />
ENGBLOM, E. & LINGDELL. P-E 1987.<br />
Vilket skydd har de vattenlevande smådjuren<br />
i landets naturskyddsområden? -<br />
SNV PM 3349.<br />
ENGBLOM, E., LINGDELL. P-E. &<br />
NILSSON, A.N. 1990. Sveriges bäckbaggar<br />
(Coleoptera, Elmididae) - artbestämning,<br />
utbredning, habitatval och<br />
värde som miljöindikatorer. - Entomologisk<br />
Tidskrift 111:105-121.<br />
ERICSSON, U., MEDIN, M. &<br />
NILSSON, C. 1993. Bottenfauna undersökning<br />
i Älvsborgslän 1993. Medins<br />
Sjö- och Åbiologi <strong>AB</strong>.<br />
ERICSSON, U, MEDIN, M., NILSSON,<br />
C. & SUNDBERG, I. Kommentarer<br />
kring bedömning av bottenfauna med de<br />
Referenser<br />
55<br />
nya bedömningsgrunderna (Wiederholm,<br />
1999). 2000. Medins Sjö- och<br />
Åbiologi <strong>AB</strong>.<br />
ERIKSSON, M.O.G., HENRIKSON, L. &<br />
OSCARSON, H.G. 1981. Försurningseffekter<br />
på sötvattenmollusker i Älvsborgs<br />
län, Naturvårdsenheten 1981:2.<br />
GÄRDENFORS, U. (ed.) 2005. Rödlistade<br />
arter i Sverige 2005. Artdatabanken,<br />
SLU, Uppsala.<br />
HENRIKSON, B.I., HENRIKSON, L.,<br />
NYMAN, H.G. & OSCARSON, H.G.<br />
1983. pH och predation - populationsreglerande<br />
faktorer i försurade sjöar? -<br />
Zoologiska inst., Göteborgs universitet,<br />
Rapport till Fiskeristyrelsen.<br />
LIUNGMAN, M. & ERICSSON, U. 2006.<br />
Profundalt Trofi-index (PTI) och Eutrofieffekt-index<br />
(EEI) för bedömning av<br />
tillstånd samt för påverkansklassning av<br />
mjukbottenfauna i sjöar. Medins Biologi<br />
<strong>AB</strong>.<br />
MOOG, O. (Ed.) 1995. Fauna aquatica<br />
Austriaca, Version 1995. - Wasserwirtschaftskataster,<br />
Bundesministerium für<br />
Land- und Forstwirtschsft, Wien.<br />
NATURVÅRDSVERKET 2007. Status,<br />
potential och kvalitetskrav för sjöar,<br />
vattendrag, kustvatten och vatten i<br />
övergångszon. En handbok om hur kvalitetskrav<br />
i ytvattenförekomster kan bestämmas<br />
och följas upp. Handbok<br />
2007:4. Utgåva 1. December 2007.<br />
OTTO, C. & SVENSSON, B.S. 1983.<br />
Properties of acid brown waters in<br />
southern Sweden. - ARCH.<br />
HYDROBIOL. 99: 15-36.
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol <strong>AB</strong> Bilaga 2<br />
RADDUM, G.G. & FJELLHEIM, A.<br />
1984. Acidification and early warning<br />
organisms in freshwaters in western<br />
Norway. - VERH. INTERNAT.<br />
VEREIN. LIMNOL. 22: 1973-1980.<br />
ROSENBERG, D. & RESH, V. 1993.<br />
Freshwater biomonitoring and macroinvertebrates<br />
1993. Routledge, Chapman<br />
& Hall, Inc.<br />
SNV 1989. Naturinventering av sjöar och<br />
vattendrag, Handbok. Statens Naturvårdsverk.<br />
Solna.<br />
56<br />
STENBERG, A. 1994. Recipientkontroll,<br />
Lidans och Nossans vattensystem 1993.<br />
Analycen <strong>AB</strong>.<br />
WIEDERHOLM, T. (Ed.) 1999. Bedömningsgrunder<br />
för miljökvalitet, sjöar och<br />
vattendrag. Naturvårdsverket, rapport<br />
4913.<br />
WIEDERHOLM, T. (Ed.) 1999. Bedömningsgrunder<br />
för miljökvalitet, sjöar och<br />
vattendrag. Bakgrundsrapport, biologiska<br />
parametrar. Naturvårdsverket, rapport<br />
4921.
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol <strong>AB</strong> Bilaga 2<br />
Växtplankton<br />
Allmänt om planktiska alger<br />
Planktiska alger är av stor betydelse för en<br />
sjös näringsväv genom att de producerar<br />
syre och organiskt material samt utgör en<br />
viktig födoresurs för mikrober, djurplankton,<br />
ciliater, bottenfauna och fisk. Merparten<br />
av algerna har fotosyntetiserande förmåga<br />
och har därför tidigare räknats till<br />
växtriket, vilket också avspeglas i termen<br />
växtplankton som tidigare användes synonymt<br />
med planktiska alger. Numer är algernas<br />
systematiska tillhörighet mycket<br />
omdiskuterad och det finns ingen helt accepterad<br />
indelning. Utifrån molekylärbiologiska<br />
undersökningar placeras algerna i<br />
tre olika phyla; prookaryoter (blågrönalger),<br />
protister (bl a guldalger, kiselalger,<br />
dinoflagelllater och rekylalger) och växter<br />
(grönalger).<br />
Sammansättningen hos de planktiska algerna<br />
varierar mellan olika typer av vatten.<br />
Viktiga faktorer är näringstillgång, humushalt<br />
och det övriga ekosystemets struktur t<br />
ex vilka fiskarter och vilken mängd fisk<br />
som finns i sjön. När ovanstående faktorer<br />
förändras ger det snabbt förändringar i<br />
växtplanktonsamhällets sammansättning.<br />
Algsamhället förändras också under året. I<br />
början av växtsäsongen dominerar små<br />
snabbväxande arter medan stora långsamväxande<br />
arter dominerar under sensommaren.<br />
Vissa planktiska alger, främst inom gruppen<br />
blågrönalger, kan bilda toxin och ämnen<br />
som ger en otrevlig smak och doft.<br />
Massutveckling av sådana alger kan orsaka<br />
problem i dricksvattentäkter. Problemen<br />
förekommer främst i näringsrika sjöar med<br />
höga fosforhalter men även mindre näringsrika<br />
sjöar kan drabbas (Persson & Olsson<br />
1992).<br />
57<br />
Planktiska alger inom miljöövervakningen<br />
De planktiska algerna reagerar snabbt på<br />
kemiskfysikaliska förändringar i den omgivande<br />
vattenmiljön, vilket gör dem användbara<br />
inom miljöövervakningen. De<br />
används främst för att ge information om<br />
näringssituationen i sjöar. På senare tid har<br />
man även analyserat rester av kiselalger i<br />
sjösediment från olika djup för att få en<br />
uppfattning om hur sjöns pH har förändrats<br />
över tiden.<br />
BEDÖMNINGSGRUNDER<br />
Bedömning av tillstånd<br />
Naturvårdsverket har valt ut följande parametrar<br />
för att beskriva tillståndet i en sjö<br />
med avseende på planktiska alger (Wiederholmed.<br />
1999):<br />
Biovolymen planktiska alger (mm 3 /l)<br />
a) Totalt i augusti<br />
b) Säsongsmedel maj<strong>–</strong>oktober<br />
c) Vårutvecklande kiselalger april/maj<br />
Besvärsbildande alger (augustivärden)<br />
a) vattenblommande blågrönalger<br />
b) antalet släkten potentiellt toxinproducerande<br />
blågrönalger<br />
c) biomassan av Gonyostomum semen<br />
Vid vår bedömning av näringssituationen<br />
har även följande faktorer beaktats; Trofiskt<br />
index (BIN PR163), förekomst a indikatorarter,<br />
kvoten mellan eutrofer och<br />
oligotrofer, antal taxa.<br />
En sammanfattande bedömning av tillståndet<br />
på varje lokal klassas enligt:
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol <strong>AB</strong> Bilaga 2<br />
Mycket näringsfattigt tillstånd<br />
Näringsfattigt tillstånd<br />
Måttligt näringsrikt tillstånd<br />
Näringsrikt tillstånd<br />
Mycket näringsrikt tillstånd<br />
Bedömning av påverkan<br />
För att bedöma om de undersökta sjöarna<br />
är antropogent påverkade har jämförvärden<br />
räknats ut för olika sjötyper. Jämförvärden<br />
för de ovan beskrivna parametrarna finns<br />
uträknade för fyra huvudtyper av sjöar;<br />
grund slättsjö, djup slättsjö, skogssjö och<br />
fjällsjö (Tabell 8).<br />
Det uppmätta värdet jämförs sedan med<br />
jämförvärdet och avvikelsen graderas i en<br />
skala från ingen eller obetydlig avvikelse<br />
till mycket stor avvikelse (Wiederholm ed.<br />
1999). Vid vår slutgiltiga bedömning av<br />
påverkan har vi även vägt in följande faktorer;<br />
Trofiskt index (BIN PR163), förekomst<br />
av indikatorarter, kvoten mellan<br />
eutrofer.<br />
En sammanfattande bedömning av påverkan<br />
på varje lokal klassas enligt:<br />
Ingen eller obetydlig påverkan<br />
Svag påverkan<br />
Tydlig påverkan<br />
Stark påverkan<br />
Mycket stark påverkan<br />
Bedömning av risken för långvariga<br />
blågrönalgblomningar<br />
För att bedöma om problemet med blomning<br />
av blågrönalger är kort eller långvarigt<br />
har biomassa och antalet taxa beaktats.<br />
Risken för långvarig algblomning av blågrönalger<br />
på varje lokal klassas enligt:<br />
Ingen eller obetydlig påverkan<br />
Liten<br />
58<br />
Tydlig<br />
Stor<br />
Mycket stor<br />
FÖRKLARING AV DE OLIKA<br />
PARAMETRARNAS INNEBÖRD<br />
Biomassa (biovolym)<br />
Eftersom algernas täthet i det närmsta motsvarar<br />
vattnets (1g/cm 3 ) har begreppet biovolym<br />
och biomassa använts synonymt för<br />
att beskriva planktonmängden i en vattenvolym.<br />
1 mg/l motsvarar en biovolym på<br />
mm 3 /l.<br />
Eutrofa sjöar karaktäriseras av en hög biomassa<br />
under hela sommaren. I oligotrofa<br />
sjöar överstiger biomassan sällan 1 mg/l.<br />
Sura sjöar och sjöar med hög humushalt<br />
karaktäriseras av en låg biomassa. Biomassan<br />
kan variera kraftigt under och mellan<br />
år i en och samma sjö. Det är därför svårt<br />
att bedöma näringstillståndet i intermediära<br />
sjöar enbart med hjälp av biomassan.<br />
Gränsvärden för bedömning av totalbiomassa<br />
är hämtade från Naturvårdsverkets<br />
bedömningsgrunder (Wiederholm ed.<br />
1999; Tabell 8).<br />
Vårutvecklande kiselalger<br />
På våren när isen har gått upp sker en omrörning<br />
av sjöarnas vattenmassor. I stora<br />
och måttligt stora sjöar tar det ofta ganska<br />
lång tid innan sjön åter får en stabil skiktning.<br />
Under denna period domineras ofta<br />
planktonsamhället av kiselalger. I näringsrika<br />
sjöar hinner kiselalgerna bygga upp en<br />
betydande biomassa innan de betas ner av<br />
djurplankton och andra pelagiskt levande<br />
algätare. I näringsfattiga sjöar är ökande<br />
mängder av kiselalger på våren ofta det<br />
första tecknet på en tilltagande näringsrikedom.<br />
Vårutvecklande kiselalger är där-
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol <strong>AB</strong> Bilaga 2<br />
för en god indikator på eutrofiering i dessa<br />
vatten. Vid bedömning av kiselalgernas<br />
biomassa har gränsvärden från Naturvårdsverkets<br />
bedömningsgrunder använts<br />
(Wiederholm ed. 1999; Tabell 8).<br />
Vattenblommande blågrönalger<br />
Vattenblommande arter eller grupper omfattar<br />
främst släktena Anabaena, Aphanizomenon,<br />
Gloetrichia, Limnothrix, Microcystis,<br />
Planktothrix, Pseudoanabaena och<br />
Woronichinia. Många av dessa släkten kan<br />
också producera sekundära metaboliter<br />
som kan vara toxiska samt ge vattnet en<br />
obehaglig lukt eller smak. Gränsvärden för<br />
bedömning av biomassan hos vattenblommande<br />
blågrönalger är hämtade från Naturvårdsverkets<br />
bedömningsgrunder (Wiederholm<br />
ed. 1999; Tabell 8).<br />
Potentiellt toxinproducerande blågrönalger<br />
Antalet taxa av potentiellt toxinproducerande<br />
blågrönalger indikerar om det finns<br />
ett kort eller långvarigt problem i t ex en<br />
badsjö, vattentäkt eller en sjö med fisk<br />
eller kräftodling. Ju fler taxa som förekommer<br />
vid ett och samma provtillfälle<br />
desto större är risken att problemen blir<br />
långvariga. Vid bedömning av antalet taxa<br />
av potentiellt toxinbildande blågrönalger<br />
har gränsvärden från Naturvårdsverkets<br />
bedömningsgrunder använts (Wiederholm<br />
ed. 1999; Tabell 8).<br />
Flagellaten Gonyostomum semen<br />
Den slembildande flagellaten Gonyostomum<br />
semen räknas också till de besvärsbildande<br />
algerna. När Gonyostomum uppträder<br />
i stor mängd får badande en brun<br />
hinna över kroppen som kan orsaka viss<br />
hudirritation. Arten har uppvisat en ökande<br />
frekvens i skandinaviska sjöar under<br />
1900talet. Den har vanligen en särskilt<br />
59<br />
kraftig utveckling när vattentemperaturerna<br />
blir höga i augusti. Gränsvärden för<br />
bedömning av biomassan hos Gonyostomum<br />
semen är hämtade från Naturvårdsverkets<br />
bedömningsgrunder (Wiederholm<br />
ed. 1999; Tabell 8). Besvär kan förväntas<br />
hos badande vid höga eller mycket höga<br />
halter (klass 4 och 5). Arten kan dock betraktas<br />
som en potentiell besvärsbildare<br />
redan vid en liten biomassa (klass 2).<br />
Trofiskt index<br />
Sjöarnas trofigrad har bedömts med hjälp<br />
av ett trofiskt index (BIN PR163). Vissataxa<br />
fungerar som indikatorer för näringsrikedom<br />
respektive näringsfattigdom (indikatorarter).<br />
Indikatorarterna bedöms<br />
efter en skala från 11 till 100 (Hörnström<br />
1979). Ett taxa med ett trofiskt index på 11<br />
är karaktäristisk för mycket näringsfattiga<br />
(ultraoligotrofa) förhållanden och ett taxa<br />
med ett trofiskt index på 100 är karaktäristisk<br />
för mycket näringsrika (eutrofa) förhållanden.<br />
Sjöns trofiska index beräknas<br />
utifrån indikatorarternas frekvens, enligt<br />
formeln:<br />
TIs = ∑ fx x TIa<br />
∑f<br />
Sjöarnas trofiska index bedöms efter samma<br />
skala som indikatorarterna (11-100),<br />
där 11 är lägsta trofigrad och 100 högsta.<br />
Vi har använt följande gränsvärden vid<br />
bedömningen:<br />
oligotrof 11 - 35<br />
mesotrof 36 - 50<br />
eutrof 50 - 100<br />
Förekomst av indikatorarter<br />
Vissa arter är goda indikatorarter men utgör<br />
sällan någon betydande andel av volymen.<br />
Arter i släktet Scenedesmus och<br />
grönalger i ordningen Chlorococcales är<br />
exempel på sådana arter (Tikkanen & Wil-
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol <strong>AB</strong> Bilaga 2<br />
lén 1992). Dessa arter beaktas därför särskilt<br />
vid bedömningen.<br />
Kvoten mellan eutrofer och oligotrofer<br />
Indelningen i ekologiska grupper har sammanställts<br />
av Gertrud Cronberg (personligt<br />
meddelande 1997).<br />
O taxa som vanligtvis påträffas i oligotrofa<br />
(näringsfattiga) miljöer<br />
E taxa som vanligtvis påträffas i eutrofa<br />
(näringsrika) miljöer<br />
I taxa som är indifferenta d v s har en bred<br />
ekologisk tolerans<br />
Dels kan man titta på förhållandet mellan<br />
antalet eutrofa och oligotrofa taxa, dels kan<br />
man titta på förhållandet mellan frekven-<br />
60<br />
sen eutrofer och frekvensen oligotrofer.<br />
Frekvenserna skattas enligt BIN P R011.<br />
Antalet taxa<br />
Oligotrofa vatten har i allmänhet något<br />
färre arter, jämfört med eutrofa vatten,<br />
under sommaren. Det gäller framförallt<br />
inom alggrupperna blågrönalger, grönalger<br />
och pansarflagellater. Följande gränsvärden<br />
har använts för artantal (jmf Naturvårdsverket<br />
1996):<br />
Mycket högt antal taxa > 65<br />
Högt antal taxa 50 - 65<br />
Måttligt högt antal taxa 30 - 50<br />
Lågt antal taxa 20 - 30<br />
Mycket lågt antal taxa > 20<br />
Tabell 8. Bedömningsgrunder och gränsvärden enligt Naturvårdsverket (Wiederholm 1999)<br />
Klass Benämning Totalbiomassa (mm 3 /l)<br />
majoktober augusti<br />
1 Mycket liten biomassa ≤ 0,5 ≤ 0,5<br />
2 Liten biomassa 0,5 - 1,5 0,5 - 2,0<br />
3 Måttligt stor biomassa 1,5 - 2,5 2,0 - 4,0<br />
4 Stor biomassa 2,5 - 5,0 4,0 - 8,0<br />
5 Mycket stor biomassa > 5,0 > 8,0<br />
Klass Benämning Biomassa (mm 3 /l)<br />
blågrönalger kiselalger<br />
augusti april/maj<br />
1 Mycket liten biomassa ≤ 0,5 ≤ 0,05<br />
2 Liten biomassa 0,5 - 1,0 0,05 - 0,5<br />
3 Måttligt stor biomassa 1,0 - 2,5 0,5 - 2,0<br />
4 Stor biomassa 2,5 - 5,0 2,0 - 4,0<br />
5 Mycket stor biomassa >5,0 >4,0<br />
Klass Benämning Antal potentiellt toxin<br />
producerande släkten<br />
augusti<br />
1 Inga eller få ≤ 2<br />
3 Måttligt antal 3<br />
5 Stort till mkt stort antal > 4
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol <strong>AB</strong> Bilaga 2<br />
Klass Benämning Biomassa (mm 3 /l)<br />
Gonyostomum semen<br />
1 Mycket liten biomassa ≤ 0,1<br />
2 Liten biomassa 0,1 - 1,0<br />
3 Måttligt stor biomassa 1,0 - 2,5<br />
4 Stor biomassa 2,5 - 5,0<br />
5 Mycket stor biomassa > 5,0<br />
Parameter Jämförvärde vid bedömning av påverkan<br />
grund djup skogs fjällsjö<br />
slättsjö slättsjö sjö sjö<br />
Totalbiomassa aug (mm 3 /liter) 1,5 0,75 0,5 0,5<br />
Totalbiomassa medel majokt (mm 3 /liter) 1 0,5 0,5 0,5<br />
Biomassa kiselalger april/maj (mm 3 /liter) 1 1 0,5<br />
Vattenblommande blågrönalger (mm 3 /liter) 0,5 0,5 0,05<br />
Potentiellt toxinbildande alger (antal släkten) 4 4 3 2<br />
Gonyostomum semen (mm 3 /liter) 0,1 0,1 0,1<br />
Klass Benämning Avvikelse (uppmätt värde/jämförvärde)<br />
Biomassa Antal potentiellt<br />
Totalt / kisel/ G. Semen toxinproducerande<br />
blågrönalger släkten av blågrönalger<br />
1<br />
Ingen eller obetydlig avvikelse<br />
≤ 1 ≤ 1 < 1<br />
2 Liten avvikelse 1,0 - 2,0 1,0 - 10<br />
3 Tydlig avvikelse 2,0 - 3,0 10 - 25 1,0 - 1,5<br />
4 Stor avvikelse 3,0 - 5,0 25 - 50<br />
5 Mycket stor avvikelse > 5,0 > 50 ≥ 1,5<br />
Hörnström E. 1979. Trofigradering av<br />
sjöar genom kvalitativ fytoplanktonanalys.<br />
SNV PM 1221.<br />
Naturvårdsverket 1986. Recipientkontrollvatten.<br />
Del 1. Undersökningsmetoder för<br />
basprogram. SNV Rapport 3108.<br />
Persson, G. och Olsson, H. 1992. Eutrofiering<br />
i svenska sjöar och vattendrag: tillstånd,<br />
utvecklingsorsak och verkan Naturvårdsverket<br />
Rapport 4147.<br />
Naturvårdsverket 1996. System Aqua.<br />
Underlag för karakterisering av sjöar och<br />
vattendrag. Naturvårdsverket Rapport<br />
4553.<br />
REFERENSER<br />
61<br />
Tikkanen, T. och Willén, T. 1992. Växtplanktonflora.<br />
Naturvårdsverket.<br />
Wiederholm, T. (ed.) 1999. Bedömningsgrunder<br />
för vattenkvalitet. Sjöar och vattendrag.<br />
Naturvårdsverket Rapport 4913.<br />
Wiederholm, T. (ed.) 1999. Bedömningsgrunder<br />
för vattenkvalitet. Sjöar och vattendrag.<br />
Bakgrundsrapport 2. Biologiska<br />
parametrar. Naturvårdsverket. Rapport<br />
4913.<br />
Willén, E., Willén, T. och Ahlgren, G.<br />
1995. Skadliga alger i sjöar och hav. SNV<br />
Rapport 4447.<br />
Utermöhl H. 1958. Zur Vervollkommnung<br />
der quantitativen Phytoplanktonmethodik
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol <strong>AB</strong> Bilaga 2<br />
Bakterieförekomst i råvatten<br />
I Livsmedelsverkets kungörelse om dricksvatten<br />
(SLF 1993:35) avser man med råvatten<br />
vatten som är tänkt ska drickas av<br />
människor eller nyttjas vid produktion eller<br />
annan hantering av livsmedel.<br />
Även om råvatten betraktas som livsmedel<br />
måste det som tas från kommunala yt- eller<br />
grundvattentäkter i allmänhet genomgå<br />
behandling vid ett vattenverk innan det når<br />
konsumenterna.<br />
Gränsvärden får ej överskridas, med hänsyn<br />
tagen till avvikelser (se nedan). Riktvärden<br />
är inte bindande men man bör sträva<br />
efter att tillämpa dessa och om möjligt<br />
underskrida dem med god marginal. Kvalitetskraven<br />
anses vara uppfyllda om 95 %<br />
av proverna har halter som klarar rikt- och<br />
gränsvärdena och om halterna i de prov<br />
som inte klarar värdena avviker från dessa<br />
högst 50 %. För de mikrobiologiska parametrarna<br />
får den procentuella avvikelsen<br />
vara större. Dock får avvikelserna ej leda<br />
till så allvarliga störningar av beredningen<br />
att råvattnet kan innebära risker för dricksvattenkonsumenterna.<br />
62<br />
Ovanstående innebär alltså att överskridande<br />
av ett gränsvärde inte omedelbart<br />
behöver medföra krav på byte av vattentäkt.<br />
Visar dock ytterligare provtagning<br />
att överskridandet inte var tillfälligt måste<br />
åtgärder vidtagas.<br />
Orsaken till överskridande av riktvärde<br />
som inte är tillfällig bör utredas. Avvikelser<br />
från kvalitetskrav anses inte föreligga<br />
om överskridaren av rikt- och gränsvärden<br />
orsakats av extrema förhållanden som kan<br />
betraktas som naturkatastrof, t.ex. svåra<br />
översvämningar.<br />
Riktvärden i råvatten från ytvattenäkter är<br />
enligt Livsmedelsverket (1993) för E. coli<br />
500 st/100 ml samt 5000st/100 ml för koliforma<br />
bakterier. Några gränsvärden finns<br />
ej angivna för dessa parametrar.
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 3<strong>–</strong> Vattenkemi Svartån<br />
BILAGA 3<br />
Tabellerade resultat Svartån<br />
Vattenkemi<br />
63
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 3<strong>–</strong> Vattenkemi Svartån<br />
Station: S1 Svanå Recipient: Svartån<br />
Typ av undersökning: Recipientvatten Stationsläge(RAK): X=662896, Y=153248<br />
Fårans bredd: 18 - 19 m Provtagningsperiod: <strong>2009</strong>-01-20 -- <strong>2009</strong>-12-10<br />
Bottendjup: 2,8 - 3,7 m Avrinningsområde: 61 (Norrström), biflöde 27<br />
Provtagningsdjup: 0,5 m Provtagare: K Hård, R Nygård<br />
OMGIVNINGSVARI<strong>AB</strong>LER ANALYSRESULTAT<br />
Datum Luft- Vatten- Vatten- Vatten- Syr- Syrgas- pH Konduk- Alkatemp.<br />
temp. föring hastighet gas mättnad tivitet linitet<br />
o<br />
C<br />
o<br />
C Uppskatt. Uppskatt. m/s mg/l % mS/m mekv/l<br />
20-jan 0,5 0,6 Medel Sakta rinn. 13,7 98 7,0 9,50 0,50<br />
17-feb -6,5 0,3 Medel Is 14,2 98 6,9 10,4 0,56<br />
16-mar 2,0 1,5 Medel Sakta rinn. 14,1 101 7,2 10,2 0,58<br />
14-apr 8,0 7,8 Hög Måttl. rinn. 12,6 107 6,8 5,43 0,24<br />
20-maj 16,2 14,8 Medel Sakta rinn. 10,5 104 7,5 8,42 0,39<br />
10-jun 13,7 13,6 Medel Sakta rinn. 10,0 98 7,5 8,43 0,40<br />
17-jul 22,3 21,0 Medel Sakta rinn. 8,5 96 7,3 8,02 0,45<br />
20-aug 22,6 18,9 Medel Måttl. rinn. 8,9 96 7,5 7,91 0,51<br />
10-sep 15,0 16,4 Medel Sakta rinn. 10,6 107 7,4 8,17 0,46<br />
15-okt 4,0 3,2 Medel Sakta rinn. 13,4 99 7,4 8,14 0,43<br />
16-nov 7,0 3,8 Medel Sakta rinn. 13,5 104 7,5 9,63 0,48<br />
10-dec 3,0 2,5 Hög Sakta rinn. 13,7 100 7,2 8,60 0,42<br />
Statistik <strong>2009</strong><br />
Min -6,5 0,3 8,5 96 6,8 5,43 0,24<br />
Medel 9,0 8,7 12,0 101 7,3 8,57 0,45<br />
Max 22,6 21,0 14,2 107 7,5 10,4 0,58<br />
Vid medelvärdesberäkning har mindre-än-värden satts som halva värdet, d.v.s
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 3<strong>–</strong> Vattenkemi Svartån<br />
Station: S1 Svanå Recipient: Svartån<br />
Typ av undersökning: Recipientvatten Stationsläge(RAK): X=662896, Y=153248<br />
Fårans bredd: 18 - 19 m Provtagningsperiod: <strong>2009</strong>-01-20 -- <strong>2009</strong>-12-10<br />
Bottendjup: 2,8 - 3,7 m Avrinningsområde: 61 (Norrström), biflöde 27<br />
Provtagningsdjup: 0,5 m Provtagare: K Hård, R Nygård<br />
ANALYSRESULTAT<br />
Susp. TOC Färg Absorb. Kväve Nitrat+ Ammo- Övrigt Fosfor Fosfat- Datum<br />
ämnen ofilt. total nitrit nium kväve total fosfor<br />
mg/l mg/l mg/l Pt abs/5 cm mg/l µg/l µg/l µg/l µg/l µg/l<br />
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 3<strong>–</strong> Vattenkemi Svartån<br />
Station: S5 Forsby damm Recipient: Svartån<br />
Typ av undersökning: Recipientvatten Stationsläge(RAK): X=661735, Y=153736<br />
Fårans bredd: 28 - 40 m Provtagningsperiod: <strong>2009</strong>-01-20 -- <strong>2009</strong>-12-10<br />
Bottendjup: 0,4 - 0,6 m Avrinningsområde: 61 (Norrström), biflöde 27<br />
Provtagningsdjup: 0,2- 0,3 m Provtagare: K Hård, R Nygård<br />
OMGIVNINGSVARI<strong>AB</strong>LER ANALYSRESULTAT<br />
Datum Luft- Vatten- Vatten- Vatten- Syr- Syrgas- pH Konduk- Alkatemp.<br />
temp. föring hastighet gas mättnad tivitet linitet<br />
o<br />
C<br />
o<br />
C Uppskatt. Uppskatt. m/s mg/l % mS/m mekv/l<br />
20-jan 1,0 0,5 Medel Måttl. rinn. 13,5 96 7,0 10,4 0,55<br />
17-feb -6,0 0,2 Medel Is 13,2 90 7,0 12,0 0,65<br />
16-mar 2,0 0,6 Medel Sakta rinn. 12,6 87 7,2 12,4 0,66<br />
14-apr 9,0 7,1 Hög Måttl. rinn. 12,2 103 7,0 6,59 0,31<br />
20-maj 16,6 13,4 Medel Sakta rinn. 9,6 92 7,4 9,55 0,48<br />
10-jun 13,8 13,4 Medel Sakta rinn. 9,2 89 7,3 10,6 0,57<br />
17-jul 21,9 19,7 Medel Sakta rinn. 7,0 76 7,2 8,80 0,49<br />
20-aug 21,8 18,5 Medel Måttl. rinn. 6,6 71 7,2 8,67 0,55<br />
10-sep 19,0 16,2 Medel Sakta rinn. 9,2 92 7,4 10,3 0,60<br />
15-okt 7,0 3,9 Medel Sakta rinn. 12,6 95 7,5 11,4 0,62<br />
16-nov 8,0 4,4 Medel Måttl. rinn. 12,8 100 7,4 13,3 0,68<br />
10-dec 3,0 2,6 Hög Måttl. rinn. 14,5 106 7,2 10,0 0,52<br />
Statistik <strong>2009</strong><br />
Min -6,0 0,2 6,6 71 7,0 6,59 0,31<br />
Medel 9,8 8,4 11,1 91 7,2 10,3 0,56<br />
Max 21,9 19,7 14,5 106 7,5 13,3 0,68<br />
Vid medelvärdesberäkning har mindre-än-värden satts som halva värdet, d.v.s
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 3<strong>–</strong> Vattenkemi Svartån<br />
Station: S5 Forsby damm Recipient: Svartån<br />
Typ av undersökning: Recipientvatten Stationsläge(RAK): X=661735, Y=153736<br />
Fårans bredd: 28 - 40 m Provtagningsperiod: <strong>2009</strong>-01-20 -- <strong>2009</strong>-12-10<br />
Bottendjup: 0,4 - 0,6 m Avrinningsområde: 61 (Norrström), biflöde 27<br />
Provtagningsdjup: 0,2- 0,3 m Provtagare: K Hård, R Nygård<br />
ANALYSRESULTAT<br />
Susp. TOC Färg Absorb. Kväve Nitrat+ Ammo- Övrigt Datum<br />
ämnen ofilt. total nitrit nium kväve<br />
mg/l mg/l mg/l Pt abs/5 cm mg/l µg/l µg/l µg/l<br />
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 3<strong>–</strong> Vattenkemi Svartån<br />
Station: S8 Turbinbron Recipient: Svartån<br />
Typ av undersökning: RecipientvaStationsläge(RAK): X=660993, Y=154178<br />
Fårans bredd: 18 m Provtagningsperiod: <strong>2009</strong>-01-20 -- <strong>2009</strong>-12-10<br />
Bottendjup: 2,0 - 3,0 m Avrinningsområde: 61 (Norrström), biflöde 27<br />
Provtagningsdjup: 0,5 m Provtagare: K Hård, R Nygård<br />
OMGIVNINGSVARI<strong>AB</strong>LER ANALYSRESULTAT<br />
Datum Luft- Vatten- Vatten- Vatten- Syr- Syrgas- pH Konduk- Alkatemp.<br />
temp. föring hastighet gas mättnad tivitet linitet<br />
o<br />
C<br />
o<br />
C Uppskatt. Uppskatt. m/s mg/l % mS/m mekv/l<br />
20-jan 0,0 0,7 Medel Is 13,8 100 7,1 11,7 0,59<br />
17-feb -3,5 0,3 Medel Is 14,6 100 7,4 13,0 0,69<br />
16-mar 3,0 0,9 Medel Is 14,2 99 7,4 16,1 0,73<br />
14-apr 10,0 7,6 Hög Måttl. rinn. 12,7 106 7,3 7,29 0,33<br />
20-maj 15,8 13,7 Medel Sakta rinn. 10,5 101 7,5 10,2 0,51<br />
10-jun 13,9 12,9 Medel Näst. stilla 9,7 93 7,5 14,4 0,73<br />
17-jul 24,0 21,0 Hög Sakta rinn. 8,0 90 7,4 9,35 0,52<br />
20-aug 21,4 18,3 Medel Näst. stilla 8,7 93 7,5 8,98 0,56<br />
10-sep 19,0 16,0 Medel Sakta rinn. 10,2 102 7,5 11,2 0,64<br />
15-okt 7,0 4,4 Medel Sakta rinn. 12,8 98 7,5 12,7 0,70<br />
16-nov 8,0 4,6 Medel Sakta rinn. 13,4 104 7,5 14,0 0,70<br />
10-dec 4,0 3,1 Hög Sakta rinn. 14,2 105 7,4 10,8 0,55<br />
Statistik <strong>2009</strong><br />
Min -3,5 0,3 8,0 90 7,1 7,3 0,33<br />
Medel 10,2 8,6 11,9 99 7,4 11,6 0,60<br />
Max 24,0 21,0 14,6 106 7,5 16,1 0,73<br />
Vid medelvärdesberäkning har mindre-än-värden satts som halva värdet, d.v.s
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 3<strong>–</strong> Vattenkemi Svartån<br />
Station: S8 Turbinbron Recipient: Svartån<br />
Typ av undersökning: RecipientvaStationsläge(RAK): X=660993, Y=154178<br />
Fårans bredd: 18 m Provtagningsperiod: <strong>2009</strong>-01-20 -- <strong>2009</strong>-12-10<br />
Bottendjup: 2,0 - 3,0 m Avrinningsområde: 61 (Norrström), biflöde 27<br />
Provtagningsdjup: 0,5 m Provtagare: K Hård, R Nygård<br />
ANALYSRESULTAT<br />
Susp. TOC Färg Absorb. Kväve Nitrat+ Ammo- Övrigt Fosfor Fosfat- Kisel Datum<br />
ämnen ofilt. total nitrit nium kväve total fosfor<br />
mg/l mg/l mg/l Pt abs/5 cm mg/l µg/l µg/l µg/l µg/l µg/l mg/l<br />
6,2 22 180 0,644 1,1 130 69 901 53 20 6,6 20-jan<br />
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 3<strong>–</strong> Vattenkemi Svartån<br />
70
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 4<strong>–</strong> Västeråsfjärden<br />
BILAGA 4<br />
Tabellerade resultat Västeråsfjärden<br />
Vattenkemi<br />
Syreprofiler<br />
71
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 4<strong>–</strong> Västeråsfjärden<br />
Station: Västeråsfjärden VF 6 Stationsbeteckning: Västra holmen<br />
Typ av undersökning: Recipientvatten Stationsläge(RN): X=660685, Y=154245<br />
Bottendjup: 15,0 - 16,5 m Provtagningsperiod: <strong>2009</strong>-02-23 -- <strong>2009</strong>-10-14<br />
Djup: 0,5 m Avrinningsområde: 61 (Norrström)<br />
OMGIVNINGSVARI<strong>AB</strong>LER ANALYSRESULTAT<br />
Datum Luft- Vind- Vind- Mol- Sjö- Sikt- Syre Syre Vattentemp.<br />
rikt. hast. nighet gång djup (fält) mättnad temp.<br />
o<br />
C<br />
o<br />
m/s m mg/l %<br />
o<br />
C<br />
23-feb -1,5 Vxl 0 8 Is - 12,4 86 0,4<br />
16-mar 2,1 260 6 8 Is 1,1 12,2 85 0,9<br />
20-maj 11,5 150 1 0 0 1,0 12,0 111 12,3<br />
10-jun 14,0 50 2 8 1 0,9 10,2 100 13,6<br />
03-jul 22,0 280 3 till 5 3 1 1,8 8,3 97 23,4<br />
27-jul 18,5 180 3 7 1 1,1 8,7 95 19,1<br />
03-aug 21,7 190 3 4 1 1,1 10,5 117 20,4<br />
31-aug 16,2 220 12 8 3 1,0 9,4 99 17,8<br />
14-sep 15,3 20 4 1 2 1,1 9,5 95 16,1<br />
14-okt 3,1 20 10 7 3 1,1 10,6 89 8,3<br />
Statistik <strong>2009</strong><br />
Min -1,5 20 0 0 0 0,9 8,3 85 0,4<br />
Medel 12,3 152 5 5 2 1,1 10,4 97 13,2<br />
Max 22,0 280 12 8 3 1,8 12,4 117 23,4<br />
Djup: 0,5 ovan botten<br />
OMGIVNINGSVARI<strong>AB</strong>LER ANALYSRESULTAT<br />
Datum Luft- Vind- Vind- Mol- Sjö- Sikt- Syre Syre Vattentemp.<br />
rikt. hast. nighet gång djup (fält) mättnad temp.<br />
o C<br />
o<br />
m/s m mg/l %<br />
23-feb 10,0 73 3,0<br />
16-mar 8,6 64 3,3<br />
20-maj 9,6 86 10,9<br />
10-jun 9,3 89 13,4<br />
03-jul 7,9 79 14,6<br />
27-jul 0,9 9 16,9<br />
03-aug 5,1 55 18,9<br />
31-aug 9,2 97 17,5<br />
14-sep 9,3 93 16,1<br />
14-okt 10,7 89 7,8<br />
Statistik <strong>2009</strong><br />
Min 0,9 9 3,0<br />
Medel 8,1 73 12,2<br />
Max 10,7 97 18,9<br />
Noteringar<br />
72<br />
o C
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 4<strong>–</strong> Västeråsfjärden<br />
Station: Västeråsfjärden VF 6 Stationsbeteckning: Västra holmen<br />
Typ av undersökning: Recipientvatten Stationsläge(RN): X=660685, Y=154245<br />
Bottendjup: 15,0 - 16,5 m Provtagningsperiod: <strong>2009</strong>-02-23 -- <strong>2009</strong>-10-14<br />
Djup: 0,5 m Avrinningsområde: 61 (Norrström)<br />
ANALYSRESULTAT<br />
pH Kond. Alkal- Turb- TOC Färg Absorb. Kväve Nitrat Ammo- Fosfor Fosfat Datum<br />
initet iditet ofilt. total nium total<br />
mS/m mekv/l FNU mg/l mg/l Pt abs/5 cm mg/l mg/l mg/l µg/l µg/l<br />
7,6 14,5 0,62 17 21 130 0,435 1,2 0,75 0,028 58 24 23-feb<br />
7,3 13,1 0,48 22 12 130 0,418 1,0 0,44
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 4<strong>–</strong> Västeråsfjärden<br />
Station: Västeråsfjärden VF 11 Stationsbeteckning: Fulleröfjärden<br />
Typ av undersökning: Recipientvatten Stationsläge(RN): X=660362, Y=154285<br />
Bottendjup: 14,0 - 15,0 m Provtagningsperiod: <strong>2009</strong>-02-23 -- <strong>2009</strong>-10-14<br />
Djup: 0,5 m Avrinningsområde: 61 (Norrström)<br />
OMGIVNINGSVARI<strong>AB</strong>LER ANALYSRESULTAT<br />
Datum Luft- Vind- Vind- Mol- Sjö- Sikt- Syre Syre Vatten- Klorotemp.<br />
rikt. hast. nighet gång djup (fält) mättnad temp. fyll<br />
o<br />
C<br />
o<br />
m/s m mg/l %<br />
o<br />
C µg/l<br />
23-feb -1,5 Vxl 0 8 Is - 12,4 86 0,5<br />
16-mar 2,6 260 4 8 Is 1,2 12,0 85 0,9<br />
20-maj 11,5 150 2 0 1 1,1 11,3 104 11,7 10<br />
10-jun 14,1 50 2 8 1 1,0 9,9 97 13,3<br />
03-jul 22,0 280 3 till 5 3 1 1,9 9,1 107 23,5<br />
27-jul 17,5 180 3 8 1 1,2 8,9 97 18,8 16<br />
03-aug 21,8 140 5 3 2 1,3 9,7 106 20,0<br />
31-aug 15,9 220 6 8 2 1,1 9,5 100 17,7 19<br />
14-sep 15,3 30 5 1 2 1,3 9,1 92 16,4<br />
14-okt 3,0 30 12 7 3 1,2 10,7 90 8,3 11<br />
Statistik <strong>2009</strong><br />
Min -1,5 30 0 0 1 1,0 8,9 85 0,5 10<br />
Medel 12,2 149 4 5 2 1,3 10,3 96 13,1 14<br />
Max 22,0 280 12 8 3 1,9 12,4 107 23,5 19<br />
Djup: 0,5 ovan botten<br />
OMGIVNINGSVARI<strong>AB</strong>LER ANALYSRESULTAT<br />
Datum Luft- Vind- Vind- Mol- Sjö- Sikt- Syre Syre Vattentemp.<br />
rikt. hast. nighet gång djup (fält) mättnad temp.<br />
o C<br />
o<br />
m/s m mg/l %<br />
23-feb 8,0 59 2,8<br />
16-mar 9,3 68 2,6<br />
20-maj 10,0 90 10,8<br />
10-jun 8,9 85 13,2<br />
03-jul 8,9 87 14,5<br />
27-jul 1,2 14 16,6<br />
03-aug 2,4 24 17,8<br />
31-aug 8,8 92 17,5<br />
14-sep 8,9 90 16,3<br />
14-okt 10,9 91 7,9<br />
Statistik <strong>2009</strong><br />
Min 1,2 14 2,6<br />
Medel 7,7 70 12,0<br />
Max 10,9 92 17,8<br />
Noteringar<br />
74<br />
o C
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 4<strong>–</strong> Västeråsfjärden<br />
Station: Västeråsfjärden VF 11 Stationsbeteckning: Fulleröfjärden<br />
Typ av undersökning: Recipientvatten Stationsläge(RN): X=660350, Y=154285<br />
Bottendjup: 14,0 - 15,0 m Provtagningsperiod: <strong>2009</strong>-02-23 -- <strong>2009</strong>-10-14<br />
Djup: 0,5 m Avrinningsområde: 61 (Norrström)<br />
ANALYSRESULTAT<br />
pH Kond. Alkal- Turb- TOC Färg Absorb. Kväve Nitrat Ammo- Fosfor Fosfat Datum<br />
initet iditet ofilt. total nium total<br />
mS/m mekv/l FNU mg/l mg/l Pt abs/5 cm mg/l mg/l mg/l µg/l µg/l<br />
7,5 11,9 0,42 26 14 140 0,432 1,0 0,73
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 4<strong>–</strong> Västeråsfjärden<br />
Station: Västeråsfjärden VF 16<br />
Typ av undersökning: Recipientvatten<br />
Bottendjup: 16,0 - 17,0 m<br />
Djup: 0,5 m<br />
Stationsläge(RN): X=659865, Y=154240<br />
Provtagningsperiod: <strong>2009</strong>-05-20 -- <strong>2009</strong>-10-14<br />
OMGIVNINGSVARI<strong>AB</strong>LER ANALYSRESULTAT<br />
Datum Luft- Vind- Vind- Mol- Sjö- Sikt- Vatten- Klorotemp.<br />
rikt. hast. nighet gång djup temp. fyll<br />
o<br />
C<br />
o<br />
m/s m<br />
o<br />
C µg/l<br />
20-maj 12,4 150 1 0 0 1,3 12,5 14<br />
27-jul 16,0 180 3 7 1 1,6 18,2 17<br />
31-aug 17,3 240 8 7 3 1,2 18,1 5,8<br />
14-okt 2,9 40 10 4 3 1,1 9,5 40<br />
Statistik <strong>2009</strong><br />
Min 2,9 1,1 9,5 5,8<br />
Medel 12,2 1,3 14,6 19<br />
Max 17,3 1,6 18,2 40<br />
Avrinningsområde: 61 (Norrström)<br />
Stationsbeteckning: Blacken<br />
Station: Västeråsfjärden VF 16 Stationsbeteckning: Blacken<br />
Typ av undersökning: Recipientvatten Stationsläge(RN): X=659503, Y=154190<br />
Bottendjup: 25,0 m Provtagningsperiod: <strong>2009</strong>-08-25<br />
Djup: 0,5 m Avrinningsområde: 61 (Norrström)<br />
ANALYSRESULTAT<br />
Datum Sikt- Syre Vatten- Kloro- pH Kond. Alkal- TOC Absorb. Absorb. Kväve Nitrat Ammo- Fosfor Fosfat<br />
djup (fält) temp. fyll initet ofilt. filt. total nium total<br />
m mg/l<br />
o<br />
C µg/l mS/m mekv/l mg/l abs/5 cm abs/5 cm µg/l µg/l µg/l µg/l µg/l<br />
25-aug 2,0 (-) 18,4 13,7 7,5 11,2 0,47 11 0,193 0,108 560 128 9 30 5<br />
76
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 4<strong>–</strong> Västeråsfjärden<br />
Station: Västra holmen Vf 6<br />
<strong>2009</strong>-02-23 <strong>2009</strong>-03-16 <strong>2009</strong>-05-20<br />
Djup Temp Syre Djup Temp Syre Djup Temp Syre<br />
0,5 0,4 12,4 0,5 0,9 12,2 0,5 12,3 12,0<br />
2,5 0,9 12,2 2,5 1,0 11,5 2,5 12,0 11,4<br />
4,5 1,0 11,8 4,5 1,2 11,3 4,5 11,9 11,2<br />
6,5 1,1 11,9 6,5 1,3 11,1 6,5 11,8 11,3<br />
8,5 1,4 11,5 8,5 1,7 9,8 8,5 11,6 10,8<br />
10,5 1,8 10,7 10,5 2,2 9,1 10,5 11,1 10,6<br />
12,5 2,6 10,2 12,5 2,7 8,8 12,5 11,0 10,3<br />
14,5 3,0 10,0 15,0 3,3 8,6 14,5 10,9 9,8<br />
15,0 3,0 10,0 16,0 10,9 9,6<br />
<strong>2009</strong>-06-10 <strong>2009</strong>-07-03 <strong>2009</strong>-07-27<br />
Djup Temp Syre Djup Temp Syre Djup Temp Syre<br />
0,5 13,6 10,2 0,5 23,4 8,3 0,5 19,1 8,7<br />
2,5 13,7 9,7 2,5 21,2 8,3 2,5 19,1 8,6<br />
4,5 13,6 9,6 4,5 17,2 8,3 4,5 19,1 8,4<br />
6,5 13,6 9,6 6,5 15,4 8,3 6,5 19,1 8,4<br />
8,5 13,5 9,6 8,5 14,6 8,4 8,5 18,7 8,0<br />
10,5 13,5 9,5 10,5 14,5 8,2 10,5 18,4 7,5<br />
12,5 13,5 9,3 12,5 14,5 7,9 12,5 17,9 5,0<br />
14,5 13,4 9,3 14,5 14,6 7,9 14,5 17,5 3,3<br />
15,5 13,4 9,3 15,5 16,9 0,9<br />
<strong>2009</strong>-08-03 <strong>2009</strong>-08-31<br />
Djup Temp Syre Djup Temp Syre <strong>2009</strong>-09-14<br />
0,5 20,4 10,5 0,5 17,8 9,4 Djup Temp Syre<br />
2,5 19,6 9,5 2,5 17,8 9,5 0,5 16,1 9,5<br />
4,5 19,3 8,7 4,5 17,7 9,5 2,5 16,1 9,4<br />
6,5 19,1 8,3 6,5 17,7 9,4 4,5 16,1 9,4<br />
8,5 19,1 8,7 8,5 17,7 9,4 6,5 16,1 9,3<br />
10,5 19,1 8,7 10,5 17,7 9,3 8,5 16,1 9,3<br />
12,5 19,0 7,7 12,5 17,6 9,3 10,5 16,1 9,3<br />
14,5 19,0 6,3 14,5 17,6 9,3 12,5 16,1 9,3<br />
15,5 18,9 5,1 15,5 17,5 9,2 14,5 16,1 9,3<br />
15,5 16,1 9,3<br />
<strong>2009</strong>-10-14<br />
Djup Temp Syre<br />
0,5 8,3 10,6<br />
2,5 8,2 10,6<br />
4,5 8,2 10,6<br />
6,5 8,2 10,6<br />
8,5 8,1 10,6<br />
10,5 8,0 10,7<br />
12,5 8,0 10,7<br />
14,5 7,8 10,7<br />
15,5 7,8 10,7<br />
77
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 4<strong>–</strong> Västeråsfjärden<br />
Station: Västra holmen Vf 6<br />
0 4 8 12 16<br />
0<br />
o<br />
C<br />
mg/l<br />
4<br />
8<br />
12<br />
16<br />
m<br />
<strong>2009</strong>-02-23<br />
Temp<br />
Syre<br />
0 4 8 12 16 20 24 o<br />
C<br />
0<br />
mg/l<br />
4<br />
8<br />
12<br />
16<br />
m<br />
<strong>2009</strong>-06-10<br />
Temp<br />
Syre<br />
0 4 8 12 16<br />
0<br />
o<br />
C<br />
mg/l<br />
4<br />
8<br />
12<br />
16<br />
m<br />
<strong>2009</strong>-03-16<br />
Temp<br />
Syre<br />
0 5 10 15 20 25<br />
0<br />
o<br />
C mg/l<br />
4<br />
8<br />
12<br />
16<br />
m<br />
<strong>2009</strong>-07-03<br />
Temp<br />
0 4 8 12 16 20 24<br />
0 4 8 12 16 20 24<br />
oC<br />
0<br />
mg/l mg/l<br />
0<br />
4<br />
8<br />
12<br />
16<br />
m<br />
<strong>2009</strong>-08-03<br />
o C<br />
Temp<br />
Syre<br />
4<br />
8<br />
12<br />
16<br />
0<br />
4<br />
8<br />
12<br />
16<br />
m<br />
<strong>2009</strong>-08-31<br />
Syre<br />
Temp<br />
Syre<br />
0 4 8 12 16<br />
Temp<br />
Syre<br />
78<br />
<strong>2009</strong>-10-14<br />
o C mg/l<br />
0 4 8 12 16<br />
o<br />
0<br />
C<br />
mg/l<br />
Temp<br />
4<br />
8<br />
12<br />
16<br />
m<br />
Syre<br />
<strong>2009</strong>-05-20<br />
0 4 8 12 16 20<br />
o<br />
0<br />
C<br />
mg/l<br />
4<br />
8<br />
12<br />
16<br />
m<br />
<strong>2009</strong>-07-27<br />
Temp<br />
Syre<br />
0 4 8 12 16 20 24<br />
o<br />
0<br />
C<br />
mg/l<br />
4<br />
8<br />
12<br />
16<br />
m<br />
<strong>2009</strong>-09-14<br />
Temp<br />
Syre
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 4<strong>–</strong> Västeråsfjärden<br />
Station: Fulleröfjärden Vf 11<br />
<strong>2009</strong>-02-23 <strong>2009</strong>-03-16 <strong>2009</strong>-05-20<br />
Djup Temp Syre Djup Temp Syre Djup Temp Syre<br />
0,5 0,5 12,4 0,5 0,9 12,0 0,5 11,7 11,3<br />
2,5 0,9 12 2,5 1,1 11,6 2,5 11,5 11,0<br />
4,5 1,0 11,5 4,5 1,2 11,3 4,5 11,4 10,8<br />
6,5 1,3 11 6,5 1,4 11,0 6,5 11,3 10,8<br />
8,5 1,6 10,2 8,5 1,6 10,6 8,5 11,3 10,8<br />
10,5 1,9 9,3 10,5 1,8 9,9 10,5 11,2 10,7<br />
12,5 2,6 8,3 12,5 2,6 9,3 12,5 11,1 10,5<br />
14 2,8 8 13,5 2,6 9,3 14,5 10,8 10,0<br />
<strong>2009</strong>-06-10 <strong>2009</strong>-07-03 <strong>2009</strong>-07-27<br />
Djup Temp Syre Djup Temp Syre Djup Temp Syre<br />
0,5 13,3 9,9 0,5 23,5 9,1 0,5 18,8 8,9<br />
2,5 13,4 9,6 2,5 22,9 9,2 2,5 18,8 8,9<br />
4,5 13,3 9,4 4,5 15,7 10,0 4,5 18,7 8,8<br />
6,5 13,3 9,3 6,5 14,6 10,1 6,5 18,6 8,9<br />
8,5 13,3 9,3 8,5 14,5 10,2 8,5 18,4 8,6<br />
10,5 13,2 9,2 10,5 14,5 10,2 10,5 17,9 6,3<br />
12,5 13,2 9,1 12,5 14,5 9,7 12,5 17,6 4,7<br />
14,5 13,2 8,9 14,0 14,5 8,9 14,5 16,9 1,9<br />
15,0 16,6 1,2<br />
<strong>2009</strong>-08-03 <strong>2009</strong>-08-31<br />
Djup Temp Syre Djup Temp Syre <strong>2009</strong>-09-14<br />
0,5 20,0 9,7 0,5 17,7 9,5 Djup Temp Syre<br />
2,5 19,0 8,7 2,5 17,7 9,5 0,5 16,4 9,1<br />
4,5 19,0 8,8 4,5 17,7 9,5 2,5 16,4 9,1<br />
6,5 18,8 8,7 6,5 17,7 9,4 4,5 16,4 9,1<br />
8,5 18,8 8,7 8,5 17,6 9,3 6,5 16,3 9,1<br />
10,5 18,7 8,0 10,5 17,6 9,2 8,5 16,3 9,0<br />
12,5 18,4 7,7 12,5 17,6 8,8 10,5 16,3 9,0<br />
14,0 17,8 2,4 14,5 17,5 8,8 12,5 16,3 8,9<br />
14 16,3 8,9<br />
<strong>2009</strong>-10-14<br />
Djup Temp Syre<br />
0,5 8,3 10,7<br />
2,5 8,3 10,7<br />
4,5 8,3 10,7<br />
6,5 8,2 10,9<br />
8,5 8,1 10,9<br />
10,5 8,1 10,9<br />
12,5 8,0 10,9<br />
14,0 7,9 10,9<br />
79
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 4<strong>–</strong> Västeråsfjärden<br />
Station: Fulleröfjärden Vf 11<br />
4<br />
8<br />
12<br />
16<br />
m<br />
<strong>2009</strong>-02-23<br />
0 4 8 12 16<br />
0<br />
o<br />
C<br />
mg/l<br />
Temp<br />
Syre<br />
0 5 10 15 20 25<br />
o<br />
0<br />
C<br />
mg/l<br />
4<br />
8<br />
12<br />
16<br />
m<br />
<strong>2009</strong>-06-10<br />
Temp<br />
Syre<br />
0,0 4,0 8,0 12,0 16,0 20,0 24,0<br />
o<br />
0<br />
C<br />
mg/l<br />
4<br />
8<br />
12<br />
16<br />
m<br />
<strong>2009</strong>-08-03<br />
Temp<br />
Syre<br />
0<br />
4<br />
8<br />
12<br />
16<br />
m<br />
0 4 8 12 16<br />
4<br />
8<br />
12<br />
16<br />
<strong>2009</strong>-03-16<br />
<strong>2009</strong>-10-14<br />
Temp<br />
Syre<br />
o C<br />
mg/l<br />
0 4 8 12 16 20 24<br />
o<br />
0<br />
C<br />
mg/l<br />
4<br />
8<br />
12<br />
16<br />
m<br />
<strong>2009</strong>-07-03<br />
Temp<br />
Syre<br />
0 4 8 12 16 20 24<br />
0<br />
o<br />
C<br />
mg/l<br />
4<br />
8<br />
12<br />
16<br />
m<br />
0 4 8 12 16 20<br />
o<br />
0<br />
C<br />
mg/l<br />
80<br />
<strong>2009</strong>-08-31<br />
Temp<br />
Syre<br />
0 4 8 12 16<br />
0<br />
o<br />
C<br />
mg/l<br />
4<br />
8<br />
12<br />
16<br />
4<br />
8<br />
12<br />
16<br />
Temp<br />
m<br />
m<br />
<strong>2009</strong>-05-20<br />
<strong>2009</strong>-07-27<br />
Temp<br />
Syre<br />
Temp<br />
Syre<br />
0 4 8 12 16 20<br />
0<br />
o<br />
C<br />
mg/l<br />
0 4 8 12 16 20<br />
0<br />
4<br />
8<br />
12<br />
16<br />
m<br />
<strong>2009</strong>-09-14<br />
o C<br />
mg/l<br />
Temp<br />
Syre
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 5 <strong>–</strong> Ämnestransporter<br />
BILAGA 5<br />
Tabellerade resultat - ämnestransporter & vattenföring<br />
81
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 5 <strong>–</strong> Ämnestransporter<br />
MÅNADSMEDELFLÖDE (m 3 /s) år <strong>2009</strong><br />
S1 S5 S8<br />
Svanå Forsby damm Turbinbron<br />
Januari 6,26 6,41 6,82<br />
Februari 3,60 2,82 3,00<br />
Mars 2,05 4,11 4,38<br />
April 11,4 14,4 15,3<br />
Maj 3,57 4,78 5,08<br />
Juni 3,81 3,69 3,92<br />
Juli 12,7 9,09 9,67<br />
Augusti 6,75 6,73 7,16<br />
September 6,00 3,70 3,93<br />
Oktober 4,34 3,40 3,62<br />
November 6,13 6,71 7,14<br />
December 8,40 9,24 9,83<br />
Totalt 75,1 75,1 79,9<br />
Min 2,05 2,82 3,00<br />
Medel 6,26 6,26 6,66<br />
Max 12,7 14,4 15,3<br />
m<br />
20<br />
3 /s<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
S1 Svanå<br />
S5 Forsby damm<br />
S8 Turbinbron<br />
J F M A M J J A S O N D<br />
TRANSPORT ORGANISKA ÄMNEN TOC (ton) år <strong>2009</strong><br />
S1 S5 S8<br />
Svanå Forsby damm Turbinbron<br />
Januari 399 415 399<br />
Februari 194 152 141<br />
Mars 107 185 184<br />
April 385 547 538<br />
Maj 163 208 197<br />
Juni 185 165 160<br />
Juli 665 511 545<br />
Augusti 418 408 446<br />
September 354 227 235<br />
Oktober 206 173 187<br />
November 295 374 407<br />
December 461 573 533<br />
Totalt 3833 3936 3969<br />
Min 107 152 141<br />
Medel 319 328 331<br />
Max 665 573 545<br />
82
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 5 <strong>–</strong> Ämnestransporter<br />
TRANSPORT TOTALFOSFOR (ton) år <strong>2009</strong><br />
S1 S5 S8<br />
Svanå Forsby damm Turbinbron<br />
Januari 0,91 0,94 1,0<br />
Februari 0,44 0,37 0,40<br />
Mars 0,31 0,74 0,91<br />
April 1,7 2,3 2,7<br />
Maj 0,51 0,67 0,77<br />
Juni 0,53 0,59 0,73<br />
Juli 2,0 1,8 2,2<br />
Augusti 1,1 1,0 1,3<br />
September 0,97 0,71 0,96<br />
Oktober 0,51 0,86 1,0<br />
November 0,86 4,1 3,0<br />
December 1,3 2,3 2,4<br />
Totalt 11 16 17<br />
Min 0,31 0,37 0,40<br />
Medel 0,93 1,4 1,4<br />
Max 2,0 4,1 3,0<br />
TRANSPORT SUSPENDERADE ÄMNEN (ton) år <strong>2009</strong><br />
S1 S5 S8<br />
Svanå Forsby damm Turbinbron<br />
Januari 42 43 95<br />
Februari 22 19 27<br />
Mars 18 61 88<br />
April 184 259 319<br />
Maj 65 92 104<br />
Juni 63 81 91<br />
Juli 278 302 402<br />
Augusti 118 142 172<br />
September 73 59 66<br />
Oktober 32 48 49<br />
November 57 268 259<br />
December 145 254 266<br />
Totalt 1096 1627 1938<br />
Min 17,7 18,7 26,6<br />
Medel 91 136 161<br />
Max 278 302 402<br />
TRANSPORT TOTALKVÄVE (ton) år <strong>2009</strong><br />
S1 S5 S8<br />
Svanå Forsby damm Turbinbron<br />
Januari 17 19 21<br />
Februari 9,3 8,1 9,2<br />
Mars 5,2 13 15<br />
April 29 41 44<br />
Maj 9,7 13 14<br />
Juni 8,7 9,7 10<br />
Juli 33 27 28<br />
Augusti 20 20 20<br />
September 18 12 13<br />
Oktober 13 13 15<br />
November 20 38 41<br />
December 24 35 39<br />
Totalt 208 248 270<br />
Min 5,2 8,1 9,2<br />
Medel 17 21 22<br />
Max 33 41 44<br />
83
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 5 <strong>–</strong> Ämnestransporter<br />
ton/mån<br />
5<br />
4<br />
3<br />
2<br />
1<br />
0<br />
ton/mån<br />
400<br />
300<br />
200<br />
100<br />
0<br />
Transport totalfosfor <strong>2009</strong><br />
Svanå S1<br />
Forsby damm S5<br />
Turbinbron S8<br />
J F M A M J J A S O N D<br />
Transport suspenderade ämnen <strong>2009</strong><br />
Svanå S1<br />
Forsby damm S5<br />
Turbinbron S8<br />
J F M A M J J A S O N<br />
ton/mån Transport totalkväve <strong>2009</strong><br />
Svanå S1<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
J F M A M J J A S O N D<br />
84<br />
Forsby damm S5<br />
Turbinbron S8<br />
D
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 5 <strong>–</strong> Ämnestransporter<br />
TRANSPORT ÖVRIGT KVÄVE (ton) år <strong>2009</strong><br />
S1 S5 S8<br />
Svanå Forsby damm Turbinbron<br />
Januari 15 14 15<br />
Februari 8,0 6,0 6,7<br />
Mars 4,3 8,8 7,0<br />
April 22 29 21<br />
Maj 8,7 10 10<br />
Juni 8,2 8 7,9<br />
Juli 33 25 25<br />
Augusti 19 18 18<br />
September 16 10 11<br />
Oktober 12 9,6 9,9<br />
November 16 30 17<br />
December 20 28 21<br />
Totalt 181 196 169<br />
Min 4,3 6,0 6,7<br />
Medel 15 16 14<br />
Max 33 30 25<br />
TRANSPORT AMMONIUMKVÄVE (ton) år <strong>2009</strong><br />
S1 S5 S8<br />
Svanå Forsby damm Turbinbron<br />
Januari 0,33 1,2 1,2<br />
Februari 0,32 1,0 1,0<br />
Mars 0,22 2,0 1,9<br />
April 0,57 2,6 2,7<br />
Maj 0,32 1,1 0,97<br />
Juni 0,35 0,72 0,92<br />
Juli 0,74 1,1 0,97<br />
Augusti 0,67 0,85 0,63<br />
September 1,2 0,48 0,30<br />
Oktober 0,45 0,69 0,40<br />
November 0,80 0,88 1,1<br />
December 0,45 1,1 1,1<br />
Totalt 6,4 14 13<br />
Min 0,22 0,48 0,30<br />
Medel 0,53 1,1 1,1<br />
Max 1,2 2,6 2,7<br />
TRANSPORT NITRAT+NITRITKVÄVE (ton) år <strong>2009</strong><br />
S1 S5 S8<br />
Svanå Forsby damm Turbinbron<br />
Januari 1,9 4,3 5,0<br />
Februari 0,91 1,0 1,4<br />
Mars 0,67 2,2 5,9<br />
April 6,4 9,4 21<br />
Maj 0,61 1,3 2,8<br />
Juni 0,14 0,64 1,6<br />
Juli 0,20 1,0 1,8<br />
Augusti 0,18 0,93 1,4<br />
September 1,0 1,5 1,9<br />
Oktober 1,3 2,6 4,9<br />
November 3,2 6,9 23<br />
December 4,2 6,3 17<br />
Totalt 21 38 88<br />
Min 0,14 0,64 1,4<br />
Medel 1,7 3,2 7,3<br />
Max 6,4 9,4 23<br />
85
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 5 <strong>–</strong> Ämnestransporter<br />
ton/mån<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
ton/mån<br />
3,0<br />
2,5<br />
2,0<br />
1,5<br />
1,0<br />
0,5<br />
0,0<br />
Transport övrigt kväve <strong>2009</strong><br />
Svanå S1<br />
Forsby damm S5<br />
Turbinbron S8<br />
J F M A M J J A S O N D<br />
Transport ammoniumkväve <strong>2009</strong><br />
Svanå S1<br />
Forsby damm S5<br />
Turbinbron S8<br />
J F M A M J J A S O N D<br />
ton/mån<br />
30<br />
Transport nitrat+nitritkväve <strong>2009</strong> Svanå S1<br />
Forsby damm S5<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
Turbinbron S8<br />
J F M A M J J A S O N D<br />
86
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 5 <strong>–</strong> Ämnestransporter<br />
TRANSPORT KISEL (ton) år <strong>2009</strong><br />
S1 S5 S8<br />
Svanå Forsby damm Turbinbron<br />
Januari 106 112 121<br />
Februari 54 44 49<br />
Mars 34 70 78<br />
April 141 191 220<br />
Maj 22 34 39<br />
Juni 11 18 21<br />
Juli 66 67 79<br />
Augusti 51 56 63<br />
September 48 43 52<br />
Oktober 37 64 75<br />
November 76 180 169<br />
December 130 170 184<br />
Totalt 775 1051 1150<br />
Min 11 18 21<br />
Medel 65 88 96<br />
Max 141 191 220<br />
TRANSPORT TOTALKROM (kg) år <strong>2009</strong><br />
S1 S5 S8<br />
Svanå Forsby damm Turbinbron<br />
Januari 17 16 16<br />
Februari 7,6 5,5 5,9<br />
Mars 5,0 10 11<br />
April 25 33 37<br />
Maj 5,0 7,8 8,4<br />
Juni 4,6 6,4 6,6<br />
Juli 22 25 26<br />
Augusti 11 15 15<br />
September 9,6 9,3 12<br />
Oktober 7,8 17 19<br />
November 17 71 63<br />
December 33 53 53<br />
Totalt 165 269 273<br />
Min 4,6 5,5 5,9<br />
Medel 14 22 23<br />
Max 33 71 63<br />
TRANSPORT BLY (kg) år <strong>2009</strong><br />
S1 S5 S8<br />
Svanå Forsby damm Turbinbron<br />
Januari 11 12 13<br />
Februari 4,9 3,9 4,9<br />
Mars 3,2 6,9 11<br />
April 20 26 36<br />
Maj 5,6 8,8 10<br />
Juni 5,8 7,9 9,1<br />
Juli 22 26 34<br />
Augusti 8,5 13 16<br />
September 11 8,9 12<br />
Oktober 8,9 15 16<br />
November 15 68 60<br />
December 25 44 49<br />
Totalt 140 240 271<br />
Min 3,2 3,9 4,9<br />
Medel 12 20 23<br />
Max 25 68 60<br />
87
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 5 <strong>–</strong> Ämnestransporter<br />
TRANSPORT ARSENIK (kg) år <strong>2009</strong><br />
S1 S5 S8<br />
Svanå Forsby damm Turbinbron<br />
Januari 8,9 9,1 9,9<br />
Februari 4,8 3,7 4,1<br />
Mars 3,1 6,0 6,9<br />
April 12 16 18<br />
Maj 4,5 6,5 6,6<br />
Juni 5,7 6,3 7,1<br />
Juli 25 21 24<br />
Augusti 18 17 19<br />
September 13 8,2 9,2<br />
Oktober 7,9 7,6 7,8<br />
November 10 19 19<br />
December 15 19 21<br />
Totalt 128 140 152<br />
Min 3,1 3,7 4,1<br />
Medel 11 12 13<br />
Max 25 21 24<br />
TRANSPORT ZINK (kg) år <strong>2009</strong><br />
S1 S5 S8<br />
Svanå Forsby damm Turbinbron<br />
Januari 118 128 156<br />
Februari 52 45 51<br />
Mars 25 66 106<br />
April 145 215 278<br />
Maj 29 54 63<br />
Juni 19 54 76<br />
Juli 74 231 178<br />
Augusti 231 133 90<br />
September 1527 260 53<br />
Oktober 145 83 78<br />
November 64 314 311<br />
December 161 248 265<br />
Totalt 2590 1829 1705<br />
Min 19 45 51<br />
Medel 216 152 142<br />
Max 1527 314 311<br />
TRANSPORT NICKEL (kg) år <strong>2009</strong><br />
S1 S5 S8<br />
Svanå Forsby damm Turbinbron<br />
Januari 31 33 34<br />
Februari 18 14 15<br />
Mars 11 21 27<br />
April 45 65 77<br />
Maj 19 30 29<br />
Juni 16 18 20<br />
Juli 61 52 57<br />
Augusti 34 35 37<br />
September 25 18 21<br />
Oktober 21 23 25<br />
November 35 75 72<br />
December 51 67 75<br />
Totalt 368 451 489<br />
Min 11 14 15<br />
Medel 31 38 41<br />
Max 61 75 77<br />
88
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 5 <strong>–</strong> Ämnestransporter<br />
TRANSPORT KVICKSILVER (g) år <strong>2009</strong><br />
S1 S5 S8<br />
Svanå Forsby damm Turbinbron<br />
Januari 42 43 46<br />
Februari 22 17 18<br />
Mars 14 28 29<br />
April 73 93 99<br />
Maj 24 32 34<br />
Juni 24 24 25<br />
Juli 85 61 65<br />
Augusti 46 45 48<br />
September 39 24 26<br />
Oktober 29 28 31<br />
November 40 96 116<br />
December 56 116 126<br />
Totalt 495 607 663<br />
Min 14 17 18<br />
Medel 41 51 55<br />
Max 85 116 126<br />
TRANSPORT KOPPAR (kg) år <strong>2009</strong><br />
S1 S5 S8<br />
Svanå Forsby damm Turbinbron<br />
Januari 38 48 63<br />
Februari 34 22 20<br />
Mars 14 37 40<br />
April 51 104 121<br />
Maj 17 34 40<br />
Juni 16 26 37<br />
Juli 53 70 92<br />
Augusti 23 39 49<br />
September 25 24 30<br />
Oktober 22 29 36<br />
November 36 106 117<br />
December 54 93 96<br />
Totalt 384 633 740<br />
Min 14 22 20<br />
Medel 32 53 62<br />
Max 54 106 121<br />
TRANSPORT KADMIUM (kg) år <strong>2009</strong><br />
S1 S5 S8<br />
Svanå Forsby damm Turbinbron<br />
Januari 0,61 0,64 0,65<br />
Februari 0,26 0,21 0,22<br />
Mars 0,13 0,28 0,40<br />
April 0,60 0,82 1,0<br />
Maj 0,10 0,17 0,27<br />
Juni 0,058 0,12 0,19<br />
Juli 0,34 0,50 0,60<br />
Augusti 0,12 0,25 0,29<br />
September 0,077 0,053 0,14<br />
Oktober 0,058 0,10 0,17<br />
November 0,15 0,67 0,73<br />
December 0,56 0,74 0,93<br />
Totalt 3,1 4,6 5,6<br />
Min 0,058 0,053 0,14<br />
Medel 0,25 0,38 0,47<br />
Max 0,61 0,82 1,0<br />
89
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 5 <strong>–</strong> Ämnestransporter<br />
AREALSPECIFIKA FÖRLUSTER år <strong>2009</strong><br />
Transport Tillr.område Arealspecifik förlust<br />
P N areal P<br />
N<br />
Station ton/år ton/år km2 kg/ha*år kg/ha*år<br />
S1 Svanå 11 208 541,5 0,21 3,8<br />
S5 Forsby damm 16 248 727,2 0,23 3,4<br />
S8 Turbinbron 17 270 774,0 0,22 3,5<br />
90
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 6 <strong>–</strong> Diagram Svartån<br />
BILAGA 6<br />
Diagram Svartån 1996-<strong>2009</strong><br />
91
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 6 <strong>–</strong> Diagram Svartån<br />
Diagrammen i bilagan visar årsmedelvärden av respektive parameter (staplar) och treårsmedelvärde<br />
(linje) i diagram för perioden.<br />
Fosfor (µg/l)<br />
120<br />
90<br />
60<br />
30<br />
0<br />
1996<br />
1997<br />
TOC (mg/l)<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
1996<br />
1997<br />
Färg (mgPt/l)<br />
240<br />
180<br />
120<br />
60<br />
0<br />
1996<br />
1997<br />
1998<br />
1998<br />
1998<br />
1999<br />
1999<br />
1999<br />
2000<br />
2000<br />
2000<br />
2001<br />
2001<br />
2001<br />
2002<br />
2002<br />
2002<br />
2003<br />
2003<br />
2003<br />
0,5<br />
0,4<br />
0,3<br />
0,2<br />
0,1<br />
0,0<br />
2004<br />
2004<br />
2004<br />
2005<br />
2005<br />
2005<br />
2006<br />
2006<br />
2006<br />
2007<br />
2007<br />
2007<br />
Alkalinitet (årsmin)<br />
1996<br />
1997<br />
1998<br />
2008<br />
2008<br />
2008<br />
1999<br />
<strong>SVARTÅN</strong><br />
<strong>2009</strong><br />
<strong>2009</strong><br />
<strong>2009</strong><br />
2000<br />
S1. Svanå<br />
2001<br />
2002<br />
92<br />
Kväve (µg/l)<br />
2400<br />
2000<br />
1600<br />
1200<br />
800<br />
400<br />
0<br />
1996<br />
1997<br />
1998<br />
1999<br />
2000<br />
Syrgas 0,5 m djup (årsmin)<br />
10<br />
7,2<br />
7,0<br />
6,8<br />
6,6<br />
6,4<br />
8<br />
6<br />
4<br />
2<br />
0<br />
2003<br />
1996<br />
1997<br />
1998<br />
1999<br />
pH-värde (årsmin)<br />
1996<br />
2004<br />
1997<br />
2005<br />
1998<br />
2006<br />
1999<br />
2007<br />
2000<br />
2000<br />
2008<br />
2001<br />
2001<br />
2001<br />
<strong>2009</strong><br />
2002<br />
2002<br />
2002<br />
2003<br />
2003<br />
2003<br />
2004<br />
2004<br />
2004<br />
2005<br />
2005<br />
2005<br />
2006<br />
2006<br />
2006<br />
2007<br />
2007<br />
2007<br />
2008<br />
2008<br />
2008<br />
<strong>2009</strong><br />
<strong>2009</strong><br />
<strong>2009</strong>
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 6 <strong>–</strong> Diagram Svartån<br />
Arsenik (µg/l)<br />
1,0<br />
0,8<br />
0,6<br />
0,4<br />
0,2<br />
0,0<br />
1999<br />
Bly (µg/l)<br />
2,5<br />
2,0<br />
1,5<br />
1,0<br />
0,5<br />
0,0<br />
Kisel (mg/l)<br />
8<br />
6<br />
4<br />
2<br />
0<br />
1999<br />
2000<br />
Krom (µg/l)<br />
1,6<br />
1,2<br />
0,8<br />
0,4<br />
0,0<br />
1999<br />
1999<br />
2000<br />
2000<br />
2000<br />
2001<br />
2001<br />
2001<br />
2001<br />
2002<br />
2002<br />
2002<br />
2002<br />
2003<br />
2003<br />
2003<br />
2003<br />
2004<br />
2004<br />
2004<br />
2004<br />
2005<br />
2005<br />
2005<br />
2005<br />
2006<br />
2006<br />
2006<br />
2006<br />
2007<br />
2007<br />
2007<br />
2007<br />
2008<br />
S1. Svanå<br />
2008<br />
2008<br />
2008<br />
<strong>2009</strong><br />
<strong>2009</strong><br />
<strong>2009</strong><br />
<strong>2009</strong><br />
93<br />
Koppar (µg/l)<br />
4,0<br />
3,0<br />
2,0<br />
1,0<br />
0,0<br />
Nickel (µg/l)<br />
3<br />
2<br />
1<br />
0<br />
1999<br />
2000<br />
Kadmium (µg/l)<br />
0,05<br />
0,04<br />
0,03<br />
0,02<br />
0,01<br />
0,00<br />
1999<br />
1999<br />
Zink (µg/l)<br />
16<br />
12<br />
8<br />
4<br />
0<br />
1999<br />
2000<br />
2000<br />
2000<br />
2001<br />
2001<br />
2001<br />
2001<br />
2002<br />
2002<br />
2002<br />
2002<br />
2003<br />
2003<br />
2003<br />
2003<br />
2004<br />
2004<br />
2004<br />
2004<br />
2005<br />
2005<br />
2005<br />
2005<br />
2006<br />
2006<br />
2006<br />
2006<br />
2007<br />
2007<br />
2007<br />
2007<br />
2008<br />
2008<br />
2008<br />
2008<br />
<strong>2009</strong><br />
<strong>2009</strong><br />
<strong>2009</strong><br />
<strong>2009</strong>
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 6 <strong>–</strong> Diagram Svartån<br />
Fosfor (µg/l)<br />
120<br />
90<br />
60<br />
30<br />
0<br />
1996<br />
TOC (mg/l)<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
1996<br />
1997<br />
1997<br />
1998<br />
1998<br />
1999<br />
1999<br />
2000<br />
2000<br />
2001<br />
2001<br />
Alkalinitet, årsmin (mekv/l)<br />
0,7<br />
0,6<br />
0,5<br />
0,4<br />
0,3<br />
0,2<br />
0,1<br />
0,0<br />
1996<br />
1997<br />
1998<br />
1999<br />
2000<br />
2001<br />
2002<br />
2002<br />
2002<br />
2003<br />
2003<br />
2003<br />
2004<br />
2004<br />
2005<br />
2005<br />
2006<br />
2006<br />
Färg (mgPt/l)<br />
240<br />
180<br />
120<br />
60<br />
0<br />
2004<br />
1996<br />
2005<br />
1997<br />
2006<br />
2007<br />
2007<br />
1998<br />
2007<br />
S5. Forsby damm<br />
2008<br />
2008<br />
1999<br />
2008<br />
<strong>2009</strong><br />
<strong>2009</strong><br />
2000<br />
<strong>2009</strong><br />
2001<br />
2002<br />
94<br />
2003<br />
Kväve (µg/l)<br />
2400<br />
2000<br />
1600<br />
1200<br />
10<br />
800<br />
400<br />
0<br />
1996<br />
1997<br />
1998<br />
1999<br />
2000<br />
Syrgas, 0,5 m djup (årsmin)<br />
8<br />
6<br />
4<br />
2<br />
0<br />
2004<br />
1996<br />
2005<br />
1997<br />
2006<br />
1998<br />
2007<br />
1999<br />
pH-värde (årsmin)<br />
7,4<br />
7,2<br />
7,0<br />
6,8<br />
6,6<br />
1996<br />
1997<br />
1998<br />
1999<br />
2008<br />
2000<br />
2000<br />
<strong>2009</strong><br />
2001<br />
2001<br />
2001<br />
2002<br />
2002<br />
2002<br />
2003<br />
2003<br />
2003<br />
2004<br />
2004<br />
2004<br />
2005<br />
2005<br />
2005<br />
2006<br />
2006<br />
2006<br />
2007<br />
2007<br />
2007<br />
2008<br />
2008<br />
2008<br />
<strong>2009</strong><br />
<strong>2009</strong><br />
<strong>2009</strong>
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 6 <strong>–</strong> Diagram Svartån<br />
Koppar (µg/l)<br />
4,0<br />
3,0<br />
2,0<br />
1,0<br />
0,0<br />
Kisel (mg/l)<br />
8<br />
6<br />
4<br />
2<br />
0<br />
1999<br />
2000<br />
Krom (µg/l)<br />
1,6<br />
1,2<br />
0,8<br />
0,4<br />
0,0<br />
1999<br />
Bly (µg/l)<br />
2,5<br />
2,0<br />
1,5<br />
1,0<br />
0,5<br />
0,0<br />
1999<br />
1999<br />
2000<br />
2000<br />
2000<br />
2001<br />
2001<br />
2001<br />
2001<br />
2002<br />
2002<br />
2002<br />
2002<br />
2003<br />
2003<br />
2003<br />
2003<br />
2004<br />
2004<br />
2004<br />
2004<br />
2005<br />
2005<br />
2005<br />
2005<br />
2006<br />
2006<br />
2006<br />
2006<br />
2007<br />
2007<br />
2007<br />
2007<br />
2008<br />
2008<br />
2008<br />
2008<br />
S5. Forsby damm<br />
<strong>2009</strong><br />
<strong>2009</strong><br />
<strong>2009</strong><br />
<strong>2009</strong><br />
95<br />
Arsenik (µg/l)<br />
1,0<br />
0,8<br />
0,6<br />
0,4<br />
0,2<br />
0,0<br />
1999<br />
2000<br />
Nickel (µg/l)<br />
3<br />
2<br />
1<br />
0<br />
1999<br />
2000<br />
2001<br />
Kadmium (µg/l)<br />
0,05<br />
0,04<br />
0,03<br />
0,02<br />
0,01<br />
0,00<br />
1999<br />
Zink (µg/l)<br />
12<br />
10<br />
8<br />
6<br />
4<br />
2<br />
0<br />
1999<br />
2000<br />
2000<br />
2001<br />
2001<br />
2001<br />
2002<br />
2002<br />
2002<br />
2002<br />
2003<br />
2003<br />
2003<br />
2003<br />
2004<br />
2004<br />
2004<br />
2004<br />
2005<br />
2005<br />
2005<br />
2005<br />
2006<br />
2006<br />
2006<br />
2006<br />
2007<br />
2007<br />
2007<br />
2007<br />
2008<br />
2008<br />
2008<br />
2008<br />
<strong>2009</strong><br />
<strong>2009</strong><br />
<strong>2009</strong><br />
<strong>2009</strong>
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 6 <strong>–</strong> Diagram Svartån<br />
Fosfor (µg/l)<br />
120<br />
90<br />
60<br />
30<br />
0<br />
1996<br />
TOC (mg/l)<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
1996<br />
1997<br />
1997<br />
1998<br />
1998<br />
1999<br />
1999<br />
2000<br />
2000<br />
2001<br />
Alkalinitet, årsmin (mekv/l)<br />
0,7<br />
0,6<br />
0,5<br />
0,4<br />
0,3<br />
0,2<br />
0,1<br />
0,0<br />
1996<br />
1997<br />
1998<br />
1999<br />
2000<br />
2001<br />
2001<br />
2002<br />
2002<br />
2002<br />
2003<br />
2003<br />
2003<br />
2004<br />
2004<br />
2004<br />
2005<br />
2005<br />
2006<br />
2006<br />
2007<br />
Färg (mgPt/l)<br />
240<br />
180<br />
120<br />
60<br />
2005<br />
0<br />
2006<br />
1996<br />
2007<br />
1997<br />
2007<br />
1998<br />
2008<br />
2008<br />
2008<br />
1999<br />
<strong>2009</strong><br />
<strong>2009</strong><br />
<strong>2009</strong><br />
2000<br />
S8. Turbinbron<br />
96<br />
2001<br />
2002<br />
Kväve (µg/l)<br />
2400<br />
2000<br />
1600<br />
1200<br />
800<br />
400<br />
0<br />
1996<br />
1997<br />
1998<br />
1999<br />
2000<br />
Syrgas 0,5 m djup (årsmin)<br />
10<br />
2003<br />
8<br />
6<br />
4<br />
2<br />
0<br />
2004<br />
1996<br />
2005<br />
1997<br />
2006<br />
1998<br />
pH-värde (årsmin)<br />
7,6<br />
7,4<br />
7,2<br />
7,0<br />
6,8<br />
6,6<br />
1996<br />
1997<br />
1998<br />
2007<br />
1999<br />
1999<br />
2008<br />
2000<br />
2000<br />
<strong>2009</strong><br />
2001<br />
2001<br />
2001<br />
2002<br />
2002<br />
2002<br />
2003<br />
2003<br />
2003<br />
2004<br />
2004<br />
2004<br />
2005<br />
2005<br />
2005<br />
2006<br />
2006<br />
2006<br />
2007<br />
2007<br />
2007<br />
2008<br />
2008<br />
2008<br />
<strong>2009</strong><br />
<strong>2009</strong><br />
<strong>2009</strong>
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 6 <strong>–</strong> Diagram Svartån<br />
Arsenik (µg/l)<br />
1,0<br />
0,8<br />
0,6<br />
0,4<br />
0,2<br />
0,0<br />
1999<br />
Bly (µg/l)<br />
2,5<br />
2,0<br />
1,5<br />
1,0<br />
0,5<br />
0,0<br />
Kisel (mg/l)<br />
8<br />
6<br />
4<br />
2<br />
0<br />
1999<br />
2000<br />
Krom (µg/l)<br />
1,6<br />
1,2<br />
0,8<br />
0,4<br />
0,0<br />
1999<br />
1999<br />
2000<br />
2000<br />
2000<br />
2001<br />
2001<br />
2001<br />
2001<br />
2002<br />
2002<br />
2002<br />
2002<br />
2003<br />
2003<br />
2003<br />
2003<br />
2004<br />
2004<br />
2004<br />
2004<br />
2005<br />
2005<br />
2005<br />
2005<br />
2006<br />
2006<br />
2006<br />
2006<br />
2007<br />
2007<br />
2007<br />
2007<br />
2008<br />
2008<br />
2008<br />
2008<br />
S8. Turbinbron<br />
<strong>2009</strong><br />
<strong>2009</strong><br />
<strong>2009</strong><br />
<strong>2009</strong><br />
97<br />
Koppar (µg/l)<br />
5,0<br />
4,0<br />
3,0<br />
2,0<br />
1,0<br />
0,0<br />
Nickel (µg/l)<br />
3<br />
2<br />
1<br />
0<br />
1999<br />
2000<br />
Kadmium (µg/l)<br />
0,05<br />
0,04<br />
0,03<br />
0,02<br />
0,01<br />
0,00<br />
1999<br />
1999<br />
Zink (µg/l)<br />
12<br />
10<br />
8<br />
6<br />
4<br />
2<br />
0<br />
1999<br />
2000<br />
2000<br />
2000<br />
2001<br />
2001<br />
2001<br />
2001<br />
2002<br />
2002<br />
2002<br />
2002<br />
2003<br />
2003<br />
2003<br />
2003<br />
2004<br />
2004<br />
2004<br />
2004<br />
2005<br />
2005<br />
2005<br />
2005<br />
2006<br />
2006<br />
2006<br />
2006<br />
2007<br />
2007<br />
2007<br />
2007<br />
2008<br />
2008<br />
2008<br />
2008<br />
<strong>2009</strong><br />
<strong>2009</strong><br />
<strong>2009</strong><br />
<strong>2009</strong>
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 6 <strong>–</strong> Diagram Svartån<br />
98
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 7 <strong>–</strong> Växtplankton<br />
BILAGA 7<br />
Växtplankton <strong>–</strong> sammanställning av resultat,<br />
fältprotokoll och artlistor<br />
99
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 7 <strong>–</strong> Växtplankton<br />
VF11. Mälaren, Fulleröfjärden År:<br />
Djup slättsjö Nivå: 0-2 m Koordinat:<br />
<strong>2009</strong><br />
660350/154285<br />
Naturvårdsverkets kriterier Värde Bedömning Avvikelse<br />
Totalbiomassa i aug (mg/l) 2,27 Måttligt stor biomassa Stor<br />
Vattenblommande blågrönalger i aug (mg/l) 0,77 Liten biomassa Liten<br />
Potentiellt toxinbildande alger (antal släkten) 4 Måttligt antal Ingen eller obetydlig<br />
Gonyostomum semen i aug (mg/l) 0,00 Mycket liten biomassa Ingen eller obetydlig<br />
Biomassa av kiselalger i april/maj (mg/l) 1,37 Måttligt stor biomassa Liten<br />
Säsongsmedelbiomassa maj-okt (mg/l) 1,80 Måttligt stor biomassa Stor<br />
Årets resultat<br />
(mg/l)<br />
4,0<br />
3,0<br />
2,0<br />
1,0<br />
0,0<br />
Jämförelse med tidigare undersökningar<br />
År 00 01 02 03 04 05 06 07 08 09<br />
Näringstillstånd D E E D D D D D D D<br />
Kommentar<br />
Övriga Kiselalger<br />
Guldalger Pansarflagellater<br />
Rekylalger Blågrönalger<br />
maj juli aug okt<br />
Biomassa (mg/l)<br />
20,0<br />
15,0<br />
10,0<br />
5,0<br />
0,0<br />
54 & 53 mg/l<br />
Biomassa (mg/l) Antal taxa<br />
4,0<br />
3,0<br />
2,0<br />
1,0<br />
0,0<br />
00 01 02 03 04 05 06 07 08 09<br />
maj juli aug okt<br />
Totalt (aug)<br />
Blågrönalger (aug)<br />
Fulleröfjärdens växtplankton dominerades av kiselalger i släktet Aulocoseira under hela säsongen. I juli och augusti<br />
var andelen blågrönalger en tredjedel av den totala biomassan. Mängden besvärsbildande alger var liten både med<br />
avseende på cyanobakterier (blågrönalger) och nålflagellaten Gonyostomum semen. Det förekom betydligt fler arter<br />
som indikerar näringsrika förhållanden än som indikerar näringsfattiga förhållanden under hela säsongen.<br />
Utifrån årets och tidigare års resultat blir bedömningen näringsrika (eutrofa) förhållanden. Bedömningen är ett<br />
gränsfall till måttligt näringsrika förhållanden. Återkommande toppar av måttligt stor biomassa av blågrönalger och<br />
måttligt stor total biomassa samt hög andel arter som indikerar näringsrika förhållanden motiverar bedömningen.<br />
Jämfört med ett ursprungligt tillstånd bedöms påverkan som stark. Risken för långvariga algblomningar av potentiellt<br />
toxiska alger bedöms som mycket stor.<br />
100<br />
75<br />
50<br />
25<br />
0<br />
Säsongsmedel (maj-okt)<br />
Förklaring:<br />
A = Mycket näringsfattigt<br />
B = Näringsfattig<br />
C = Måttligt näringsrikt<br />
D = Näringsrikt<br />
E = Mycket näringsrikt
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 7 <strong>–</strong> Växtplankton<br />
VF16. Mälaren, Blacken År:<br />
Djup slättsjö Nivå: 0-2 m Koordinat:<br />
<strong>2009</strong><br />
659865/154240<br />
Naturvårdsverkets kriterier Värde Bedömning Avvikelse<br />
Totalbiomassa i aug (mg/l) 0,50 Liten biomassa Ingen eller obetydlig<br />
Vattenblommande blågrönalger i aug (mg/l) 0,09 Mycket liten biomassa Ingen eller obetydlig<br />
Potentiellt toxinbildande alger (antal släkten) 5 Stort/mkt stort antal Tydlig<br />
Gonyostomum semen i aug (mg/l) 0,00 Mycket liten biomassa Ingen eller obetydlig<br />
Biomassa av kiselalger i april/maj (mg/l) 0,96 Måttligt stor biomassa Ingen eller obetydlig<br />
Säsongsmedelbiomassa maj-okt (mg/l) 0,42 Mycket liten biomassa Ingen eller obetydlig<br />
Årets resultat<br />
(mg/l)<br />
2,0<br />
1,5<br />
1,0<br />
0,5<br />
0,0<br />
År 00 01 02 03 04 05 06 07 08 09<br />
Näringstillstånd D D D D D D D D D D<br />
Kommentar<br />
Övriga Kiselalger<br />
Guldalger Pansarflagellater<br />
Rekylalger Blågrönalger<br />
maj juli aug okt<br />
Jämförelse med tidigare undersökningar<br />
Biomassa (mg/l)<br />
5,0<br />
4,0<br />
3,0<br />
2,0<br />
1,0<br />
0,0<br />
Biomassa (mg/l) Antal taxa<br />
1,5<br />
1,0<br />
0,5<br />
0,0<br />
00 01 02 03 04 05 06 07 08 09<br />
maj juli aug okt<br />
Totalt (aug)<br />
Blågrönalger (aug)<br />
Blackens växtplankton dominerades av kiselalger i släktet Aulocoseira under hela perioden. Andelen blågrönalger<br />
(cyanobakterier) var som högst i augusti då de utgjorde en femtedel av den totala biomassan. Mängden<br />
besvärsbildande alger var mycket liten både med avseende på cyanobakterier (blågrönalger) och nålflagellaten<br />
Gonyostomum semen. Påträffade släkten bland blågrönalger var Plankthotrix, Anabaena, Aphanizomenon,<br />
Microcystis och Woronichinia. Samtliga arter kan betraktas som potentiellt toxiska. Det förekom betydligt fler arter<br />
som indikerar näringsrika förhållanden än som indikerar näringsfattiga förhållanden under hela säsongen förutom i<br />
maj då andelen som indikerar näringsfattiga förhållanden var större.<br />
Utifrån årets och tidigare års resultat blir bedömningen näringsrika (eutrofa) förhållanden. Bedömningen är ett<br />
gränsfall till måttligt näringsrika förhållanden. Återkommande toppar av måttligt stor biomassa av blågrönalger och<br />
måttligt stor total biomassa samt hög andel arter som indikerar näringsrika förhållanden motiverar bedömningen.<br />
Jämfört med ett ursprungligt tillstånd bedöms påverkan som stark. Risken för långvariga algblomningar av potentiellt<br />
toxiska alger bedöms som mycket stor.<br />
101<br />
75<br />
50<br />
25<br />
0<br />
Säsongsmedel (maj-okt)<br />
Förklaring:<br />
A = Mycket näringsfattigt<br />
B = Näringsfattig<br />
C = Måttligt näringsrikt<br />
D = Näringsrikt<br />
E = Mycket näringsrikt
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 7 <strong>–</strong> Växtplankton<br />
VF11. Mälaren, Fulleröfjärden<br />
Vattenområdesuppgifter Län: 19 Västmanland<br />
Sjö/vattendrag: Mälaren Kommun: Västerås<br />
Lokalnummer: VF11 Top. karta: -<br />
Lokalnamn: Fulleröfjärden Vattenkoordinater: 658080 / 162871<br />
Huvudflodområde: 61 Norrström Lokalkoordinater: 660350 / 154285<br />
Provtagningsuppgifter Provtagare: Reijo Nygård<br />
Datum: <strong>2009</strong>-05-20<br />
Organisation: Alcontrol Linköping<br />
Tid på dygnet: -<br />
Syfte: Recipientkontroll<br />
Lokaluppgifter 0,5 m 5 m 10m 15m<br />
Djup provplatsen (m): 14,5 Vattentemperatur (°C): 11,7 11,5 11,3 -<br />
Grumlighet: grumligt Språngskikt (j/n): nej<br />
Vattenfärg: färgat Språngskiktets läge: - m<br />
Trofinivå: mesotrof Siktdjup med vattenkikare: 1,1 m<br />
Väderlek: sol Vattenkemi (j/n): ja<br />
Märkning av lokal: VF11<br />
Kvalitativ metod BIN PR 061<br />
Maskstorlek: 25 µm Djupinterval (m): 0-2<br />
Konserveringsmetod : lugol<br />
Kvantitativ metod SS-EN15204:2006 + NVVs ”Handledning för miljöövervakning, växtplankton”<br />
Typ av hämtare: Rambergrör Antal profiler: 5<br />
Konserveringsmetod : lugol Uppdelning av profil i separata prov (j/n): N<br />
Provflaska: 1 2 3 4<br />
Djupintervall (m): 0-2 - - -<br />
Övrigt<br />
-<br />
VF11. Mälaren, Fulleröfjärden<br />
Vattenområdesuppgifter Län: 19 Västmanland<br />
Sjö/vattendrag: Mälaren Kommun: Västerås<br />
Lokalnummer: VF11 Top. karta: -<br />
Lokalnamn: Fulleröfjärden Vattenkoordinater: 658080 / 162871<br />
Huvudflodområde: 61 Norrström Lokalkoordinater: 660350 / 154285<br />
Provtagningsuppgifter Provtagare: Reijo Nygård<br />
Datum: <strong>2009</strong>-07-27<br />
Organisation: Alcontrol Linköping<br />
Tid på dygnet: 10:45<br />
Syfte: Recipientkontroll<br />
Lokaluppgifter 0,5 m 5 m 10m 15m<br />
Djup provplatsen (m): 15,5 Vattentemperatur (°C): 18,8 18,8 18,6 -<br />
Grumlighet: grumligt Språngskikt (j/n): ja<br />
Vattenfärg: färgat Språngskiktets läge: 9 m<br />
Trofinivå: mesotrof Siktdjup med vattenkikare: 1,2 m<br />
Väderlek: Mulet, +17, sydvästlig vind Vattenkemi (j/n): ja<br />
Märkning av lokal: -<br />
Kvalitativ metod BIN PR 061<br />
Maskstorlek: 25 µm Djupinterval (m): 0-2<br />
Konserveringsmetod : lugol<br />
Kvantitativ metod SS-EN15204:2006 + NVVs ”Handledning för miljöövervakning, växtplankton”<br />
Typ av hämtare: Rambergrör Antal profiler: 5<br />
Konserveringsmetod : lugol Uppdelning av profil i separata prov (j/n): N<br />
Provflaska: 1 2 3 4<br />
Djupintervall (m): 0-2 - - -<br />
Övrigt<br />
-<br />
102
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 7 <strong>–</strong> Växtplankton<br />
VF11. Mälaren, Fulleröfjärden<br />
Vattenområdesuppgifter Län: 19 Västmanland<br />
Sjö/vattendrag: Mälaren Kommun: Västerås<br />
Lokalnummer: VF11 Top. karta: -<br />
Lokalnamn: Fulleröfjärden Vattenkoordinater: 658080 / 162871<br />
Huvudflodområde: 61 Norrström Lokalkoordinater: 660350 / 154285<br />
Provtagningsuppgifter Provtagare: Reijo Nygård/Björn Thiberg<br />
Datum: <strong>2009</strong>-08-31<br />
Organisation: Alcontrol Linköping<br />
Tid på dygnet: 15:25<br />
Syfte: Recipientkontroll<br />
Lokaluppgifter 0,5 m 5 m 10m 15m<br />
Djup provplatsen (m): 15 Vattentemperatur (°C): 17,7 17,7 17,7 17,6<br />
Grumlighet: grumligt Språngskikt (j/n): nej<br />
Vattenfärg: färgat Språngskiktets läge: - m<br />
Trofinivå: mesotrof Siktdjup med vattenkikare: 1,1 m<br />
Väderlek: Mulet, uppehåll Vattenkemi (j/n): ja<br />
Märkning av lokal: -<br />
Kvalitativ metod BIN PR 061<br />
Maskstorlek: 25 µm Djupinterval (m): 0-2<br />
Konserveringsmetod : lugol<br />
Kvantitativ metod SS-EN15204:2006 + NVVs ”Handledning för miljöövervakning, växtplankton”<br />
Typ av hämtare: Rambergrör Antal profiler: 5<br />
Konserveringsmetod : lugol Uppdelning av profil i separata prov (j/n): N<br />
Provflaska: 1 2 3 4<br />
Djupintervall (m): 0-2 - - -<br />
Övrigt<br />
-<br />
VF11. Mälaren, Fulleröfjärden<br />
Vattenområdesuppgifter Län: 19 Västmanland<br />
Sjö/vattendrag: Mälaren Kommun: Västerås<br />
Lokalnummer: VF11 Top. karta: -<br />
Lokalnamn: Fulleröfjärden Vattenkoordinater: 658080 / 162871<br />
Huvudflodområde: 61 Norrström Lokalkoordinater: 660350 / 154285<br />
Provtagningsuppgifter Provtagare: Reijo Nygård/Björn Thiberg<br />
Datum: <strong>2009</strong>-10-14<br />
Organisation: Alcontrol Linköping<br />
Tid på dygnet: 14:20<br />
Syfte: Recipientkontroll<br />
Lokaluppgifter 0,5 m 5 m 10m 15m<br />
Djup provplatsen (m): 14,5 Vattentemperatur (°C): 8,3 8,3 8,2 -<br />
Grumlighet: grumligt Språngskikt (j/n): nej<br />
Vattenfärg: färgat Språngskiktets läge: - m<br />
Trofinivå: mesotrof Siktdjup med vattenkikare: 1,2 m<br />
Väderlek: Halvklart Vattenkemi (j/n): ja<br />
Märkning av lokal: -<br />
Kvalitativ metod BIN PR 061<br />
Maskstorlek: 25 µm Djupinterval (m): 0-2<br />
Konserveringsmetod : lugol<br />
Kvantitativ metod SS-EN15204:2006 + NVVs ”Handledning för miljöövervakning, växtplankton”<br />
Typ av hämtare: Rambergrör Antal profiler: 5<br />
Konserveringsmetod : lugol Uppdelning av profil i separata prov (j/n): N<br />
Provflaska: 1 2 3 4<br />
Djupintervall (m): 0-2 - - -<br />
Övrigt<br />
-<br />
103
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 7 <strong>–</strong> Växtplankton<br />
VF16. Mälaren, Blacken<br />
Vattenområdesuppgifter Län: 19 Västmanland<br />
Sjö/vattendrag: Mälaren Kommun: Västerås<br />
Lokalnummer: VF16 Top. karta: -<br />
Lokalnamn: Blacken Vattenkoordinater: 658080 / 162871<br />
Huvudflodområde: 61 Norrström Lokalkoordinater: 659865 / 154240<br />
Provtagningsuppgifter Provtagare: Reijo Nygård<br />
Datum: <strong>2009</strong>-05-20<br />
Organisation: Alcontrol Linköping<br />
Tid på dygnet: -<br />
Syfte: Recipientkontroll<br />
Lokaluppgifter 0,5 m 5 m 10m 15m<br />
Djup provplatsen (m): 16 Vattentemperatur (°C): 12,5 11,8 10,8 -<br />
Grumlighet: - Språngskikt (j/n): nej<br />
Vattenfärg: färgat Språngskiktets läge: - m<br />
Trofinivå: mesotrof Siktdjup med vattenkikare: 1,3 m<br />
Väderlek: sol, svag sydlig vind, +12,4 Vattenkemi (j/n): nej<br />
Märkning av lokal: VF16<br />
Kvalitativ metod BIN PR 061<br />
Maskstorlek: 25 µm Djupinterval (m): 0-2<br />
Konserveringsmetod : lugol<br />
Kvantitativ metod SS-EN15204:2006 + NVVs ”Handledning för miljöövervakning, växtplankton”<br />
Typ av hämtare: Rambergrör Antal profiler: 5<br />
Konserveringsmetod : lugol Uppdelning av profil i separata prov (j/n): N<br />
Provflaska: 1 2 3 4<br />
Djupintervall (m): 0-2 - - -<br />
Övrigt<br />
-<br />
VF16. Mälaren, Blacken<br />
Vattenområdesuppgifter Län: 19 Västmanland<br />
Sjö/vattendrag: Mälaren Kommun: Västerås<br />
Lokalnummer: VF16 Top. karta: -<br />
Lokalnamn: Blacken Vattenkoordinater: 658080 / 162871<br />
Huvudflodområde: 61 Norrström Lokalkoordinater: 659865 / 154240<br />
Provtagningsuppgifter Provtagare: Reijo Nygård<br />
Datum: <strong>2009</strong>-07-27<br />
Organisation: Alcontrol Linköping<br />
Tid på dygnet: 10:15<br />
Syfte: Recipientkontroll<br />
Lokaluppgifter 0,5 m 5 m 10m 15m<br />
Djup provplatsen (m): 17 Vattentemperatur (°C): 18,2 18,2 18,1 -<br />
Grumlighet: grumligt Språngskikt (j/n): nej<br />
Vattenfärg: färgat Språngskiktets läge: - m<br />
Trofinivå: mesotrof Siktdjup med vattenkikare: 1,6 m<br />
Väderlek: Mulet, +16, sydvästlig vind Vattenkemi (j/n): nej<br />
Märkning av lokal: VF16<br />
Kvalitativ metod BIN PR 061<br />
Maskstorlek: 25 µm Djupinterval (m): 0-2<br />
Konserveringsmetod : lugol<br />
Kvantitativ metod SS-EN15204:2006 + NVVs ”Handledning för miljöövervakning, växtplankton”<br />
Typ av hämtare: Rambergrör Antal profiler: 5<br />
Konserveringsmetod : lugol Uppdelning av profil i separata prov (j/n): N<br />
Provflaska: 1 2 3 4<br />
Djupintervall (m): 0-2 - - -<br />
Övrigt<br />
-<br />
104
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 7 <strong>–</strong> Växtplankton<br />
VF16. Mälaren, Blacken<br />
Vattenområdesuppgifter Län: 19 Västmanland<br />
Sjö/vattendrag: Mälaren Kommun: Västerås<br />
Lokalnummer: VF16 Top. karta: -<br />
Lokalnamn: Blacken Vattenkoordinater: 658080 / 162871<br />
Huvudflodområde: 61 Norrström Lokalkoordinater: 659865 / 154240<br />
Provtagningsuppgifter Provtagare: Reijo Nygård/Björn Thiberg<br />
Datum: <strong>2009</strong>-08-31<br />
Organisation: Alcontrol Linköping<br />
Tid på dygnet: 13:35<br />
Syfte: Recipientkontroll<br />
Lokaluppgifter 0,5 m 5 m 10m 15m<br />
Djup provplatsen (m): 17 Vattentemperatur (°C): 18,1 17,5 17,5 17,5<br />
Grumlighet: grumligt Språngskikt (j/n): nej<br />
Vattenfärg: färgat Språngskiktets läge: - m<br />
Trofinivå: mesotrof Siktdjup med vattenkikare: 1,2 m<br />
Väderlek: Halvklart, uppehåll Vattenkemi (j/n): nej<br />
Märkning av lokal: -<br />
Kvalitativ metod BIN PR 061<br />
Maskstorlek: 25 µm Djupinterval (m): 0-2<br />
Konserveringsmetod : lugol<br />
Kvantitativ metod SS-EN15204:2006 + NVVs ”Handledning för miljöövervakning, växtplankton”<br />
Typ av hämtare: Rambergrör Antal profiler: 5<br />
Konserveringsmetod : lugol Uppdelning av profil i separata prov (j/n): N<br />
Provflaska: 1 2 3 4<br />
Djupintervall (m): 0-2 - - -<br />
Övrigt<br />
-<br />
VF16. Mälaren, Blacken<br />
Vattenområdesuppgifter Län: 19 Västmanland<br />
Sjö/vattendrag: Mälaren Kommun: Västerås<br />
Lokalnummer: VF16 Top. karta: -<br />
Lokalnamn: Blacken Vattenkoordinater: 658080 / 162871<br />
Huvudflodområde: 61 Norrström Lokalkoordinater: 659865 / 154240<br />
Provtagningsuppgifter Provtagare: Reijo Nygård/Björn Thiberg<br />
Datum: <strong>2009</strong>-10-14<br />
Organisation: Alcontrol Linköping<br />
Tid på dygnet: 13:50<br />
Syfte: Recipientkontroll<br />
Lokaluppgifter 0,5 m 5 m 10m 15m<br />
Djup provplatsen (m): 16 Vattentemperatur (°C): 9,5 9,5 9,5 9,5<br />
Grumlighet: grumligt Språngskikt (j/n): nej<br />
Vattenfärg: färgat Språngskiktets läge: - m<br />
Trofinivå: mesotrof Siktdjup med vattenkikare: 1,1 m<br />
Väderlek: Halvklart Vattenkemi (j/n): nej<br />
Märkning av lokal: -<br />
Kvalitativ metod BIN PR 061<br />
Maskstorlek: 25 µm Djupinterval (m): 0-2<br />
Konserveringsmetod : lugol<br />
Kvantitativ metod SS-EN15204:2006 + NVVs ”Handledning för miljöövervakning, växtplankton”<br />
Typ av hämtare: Rambergrör Antal profiler: 5<br />
Konserveringsmetod : lugol Uppdelning av profil i separata prov (j/n): N<br />
Provflaska: 1 2 3 4<br />
Djupintervall (m): 0-2 - - -<br />
Övrigt<br />
-<br />
105
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 7 <strong>–</strong> Växtplankton<br />
Förklaring till artlistor<br />
Det. = Ansvarig för artbestämning<br />
I = Indikatortal enligt Naturvårdsverkets nya bedömningsgrunder (Willén 2007). Sensitiva<br />
taxa ”oligotrofiindikatorer” med indikatortal i en skala från -1 till -3 där -3 anger taxa som är<br />
särskilt konkurrenskraftiga vid låga näringskoncentrationer. Toleranta arter ”eutrofiindikatorer”<br />
med indikatortal i en skala 1-3 där 3 anger arter som bedömts som särskilt toleranta och<br />
förekommande i de mest näringsrika miljöerna.<br />
EG = Ekologisk grupp<br />
O - taxa som vanligtvis påträffas i oligotrofa (näringsfattiga) miljöer<br />
E - taxa som vanligtvis påträffas i eutrofa (näringsrika) miljöer<br />
I - taxa som är indifferenta d v s har en bred ekologisk tolerans<br />
TI = Trofiskt artindex. Vissa taxa fungerar som indikatorer för näringsrikedom respektive<br />
näringsfattigdom (indikatorarter). Indikatorarterna bedöms efter en skala från 11 till 100<br />
(Hörnström 1979). Ett taxa med ett trofiskt index på 11 är karaktäristisk för mycket näringsfattiga<br />
(ultraoligotrofa) förhållanden och ett taxa med ett trofiskt index på 100 är karaktäristisk<br />
för mycket näringsrika (eutrofa) förhållanden.<br />
Frekvens = uppskattad frekvens av indikatorarter i en skala från 1 - 5 där 5 är det högsta.<br />
Längd<br />
För arter vars kolonier bildar långa filament anges filamentlängden (µm/l).<br />
Biomassa<br />
Anges i enheten mg/l (1 mg/l motsvarar en biovolym på 1 mm 3 /l).<br />
106
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 7 <strong>–</strong> Växtplankton<br />
VF11. Mälaren, Fulleröfjärden<br />
<strong>2009</strong>-05-20<br />
Lokalkoordinater: 660350 / 154285 RAPPORT<br />
Nivå: 0-2 m utfärdad av ackrediterat laboratorium<br />
Metod: SS-EN 15204:2006 + NV:s Handbok för miljööverv.<br />
Det. Annika Liungman<br />
REPORT issued by an Ackreditated Laboratory<br />
Frekv. Längd *10 3 Antal *10 3 Biom.<br />
Arter<br />
CYANOPHYCEAE (blågrönalger)<br />
Chroococcales<br />
I EG (1 - 5) µm/l celler/l mg/l<br />
Woronichinia sp. - ELENKIN<br />
Oscillatoriales<br />
E 1<br />
Limnothrix sp. - MEFFERT E 1<br />
Planktothrix sp. - ANAGNOSTIDIS & KOMÁREK<br />
CRYPTOPHYCEAE (rekylalger)<br />
1 124 114 0,003<br />
Chroomonas sp./Rhodomonas sp. - HANSGIRG/KARSTEN I 2 217 0,024<br />
Cryptomonas sp. (40 µm) - EHRENBERG 2 I 2 3 0,013<br />
Katablepharis ovalis - SKUJA<br />
DINOPHYCEAE (pansarflagellater)<br />
I 1<br />
Ceratium hirundinella - (O. F. MÜLLER) SCHRANK I 1<br />
Gymnodinium helveticum PENARD I 1<br />
Gymnodinium sp. (stor) - KOFOID & SWEZY I 1<br />
Peridinium sp. - EHRENBERG<br />
CHRYSOPHYCEAE (guldalger)<br />
I 1<br />
Mallomonas sp. (10-20µm) - PERTY I 1<br />
Mallomonas sp. (20-30µm) - PERTY I 1<br />
Synura sp. - EHRENBERG I 1<br />
Chrysophyseae, obestämda monader (2-5 µm)<br />
DIATOMOPHYCEAE (kiselalger)<br />
2 50 0,003<br />
Asterionella formosa - HASSALL I 1<br />
Aulacoseira granulata - (EHRENBERG) SIMONSEN 2 E 1 14 0,043<br />
Aulacoseira spp. (5-10 µm bred) - THWAITES I 4 2110 1,654<br />
Aulacoseira spp. (10-15 µm bred) - THWAITES I 3 273 0,667<br />
Centriska kiselalger (10-20 µm) I 2 59 0,093<br />
Centriska kiselalger (20-30 µm) I 2 22 0,098<br />
Centriska kiselalger (>30 µm) I 1<br />
Entomoneis sp. - EHRENBERG E 1<br />
Fragilaria cf. ulna - (NITSCH) LANGE-BERTALOT 2 1 1 0,010<br />
Fragilaria sp. (inklusive Synedra sp.) - LYNGBYE I 1<br />
Melosira cf. varians - C. A. AGARDH 1<br />
Rhizosolenia longiseta - ZACHARIAS<br />
EUGLENOPHYCEAE (ögonalger)<br />
O 1<br />
Euglena sp. - EHRENBERG (10-20µm) 3 E 1 6 0,003<br />
Euglena sp. (annan) - EHRENBERG (>50µm)<br />
CHLOROPHYCEAE (grönalger)<br />
Volvocales<br />
3 E 1 2 0,018<br />
Carteria sp. - DIESING<br />
Chlorococcales<br />
E 1<br />
Monoraphidium contortum - (THURET) KOMARKÓVA-LEG. I 1<br />
Monoraphidium dybowskii - (WOL.) HINDÁK & KOM.-LEG. O 1<br />
Scenedesmus sp. - MEYEN E 1<br />
Tetrastrum staurogeniaeforme - (SCHRÖDER) LEMMERMANN<br />
Ulotrichales<br />
2 E 1 8 0,0002<br />
Elakatothrix sp. - WILLE I 1<br />
Koliella sp. - HINDÁK<br />
ÖVRIGA<br />
1<br />
Gyromitus cordiformis - SKUJA 1<br />
Goniochloris sp. - GEITLER 1<br />
Övriga, oidentifierad monad (2-5 µm) 3 480 0,015<br />
Övriga, oidentifierad monad (5-10 µm) 2 35 0,005<br />
Laboratorium ackrediteras av Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC) enligt svensk lag. Den ackrediterade verksamheten vid<br />
laboratorierna uppfyller kraven i SS-EN ISO/IEC 17025 (2005). Denna rapport får endast återges i sin helhet, om inte utfärdande laboratorium i förväg<br />
godkänt annat.<br />
107
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 7 <strong>–</strong> Växtplankton<br />
VF11. Mälaren, Fulleröfjärden<br />
<strong>2009</strong>-07-27<br />
Lokalkoordinater: 660350 / 154285 RAPPORT<br />
Nivå: 0-2 m utfärdad av ackrediterat laboratorium<br />
Metod: SS-EN 15204:2006 + NV:s Handbok för miljööverv.<br />
Det. Annika Liungman<br />
REPORT issued by an Ackreditated Laboratory<br />
Frekv. Längd *10 3 Antal *10 3<br />
Biom.<br />
Arter<br />
CYANOPHYCEAE (blågrönalger)<br />
Chroococcales<br />
I EG (1 - 5) µm/l celler/l mg/l<br />
Merismopedia sp. - MEYEN 1<br />
Microcystis aeruginosa - KÜTZING 3 E 2 393 0,016<br />
Microcystis flos-aquae - (WITTROCK) KIRCHNER 3 E 2 472 0,011<br />
Microcystis viridis - (A. BRAUN) LEMMERMANN 3 E 2 126 0,009<br />
Microcystis wesenbergii - (KOMÁREK) STARMACH<br />
Nostocales<br />
3 E 2 197 0,027<br />
Anabaena sp. nystan (exkl. lemmermannii) - BORY 2 I 3 2374 0,197<br />
Anabaena sp. spiral - BORY 3 I 2 252 0,145<br />
Anabaena sp. rak - BORY 2 I 2 24 0,012<br />
Aphanizomenon klebahnii - (ELENK) PECH. & KALINA 3 E 3 29204 0,460<br />
Aphanizomenon klebahnii - (ELENK) PECH. & KALINA (buntar)<br />
CRYPTOPHYCEAE (rekylalger)<br />
3 E 3 9823 0,155<br />
Chroomonas sp./Rhodomonas sp. - HANSGIRG/KARSTEN I 3 2014 0,113<br />
Chroomonas sp./Rhodomonas sp. - HANSGIRG/KARSTEN (annan) I 1<br />
Cryptomonas sp. (10-20 µm) - EHRENBERG I 2 479 0,244<br />
Cryptomonas sp. (20-30 µm) - EHRENBERG I 2 141 0,247<br />
Cryptomonas sp. (30-40 µm) - EHRENBERG I 1<br />
Katablepharis ovalis - SKUJA<br />
DINOPHYCEAE (pansarflagellater)<br />
I 1<br />
Ceratium hirundinella - (O. F. MÜLLER) SCHRANK I 1 5 0,307<br />
Gymnodinium sp. (liten,
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 7 <strong>–</strong> Växtplankton<br />
VF11. Mälaren, Fulleröfjärden<br />
<strong>2009</strong>-08-31<br />
Lokalkoordinater: 660350 / 154285 RAPPORT<br />
Nivå: 0-2 m utfärdad av ackrediterat laboratorium<br />
Metod: SS-EN 15204:2006 + NV:s Handbok för miljööverv.<br />
Det. Annika Liungman<br />
REPORT issued by an Ackreditated Laboratory<br />
Frekv. Längd *10 3 Antal *10 3 Biom.<br />
Arter<br />
CYANOPHYCEAE (blågrönalger)<br />
Chroococcales<br />
I EG (1 - 5) µm/l celler/l mg/l<br />
Microcystis cf. firma - (KÜTZING) SCHMIDLE E 1 117 0,002<br />
Microcystis flos-aquae - (WITTROCK) KIRCHNER 3 E 1 1233 0,047<br />
Microcystis viridis - (A. BRAUN) LEMMERMANN 3 E 1 1713 0,150<br />
Microcystis wesenbergii - (KOMÁREK) STARMACH 3 E 1 397 0,039<br />
Microcystis sp. - KÜTZING E 1<br />
Woronichinia naegeliana - (UNGER) ELENKIN E 1 5367 0,209<br />
Chroococcales, obestämd kolonibildande art<br />
Nostocales<br />
1<br />
Anabaena sp. nystan (exkl. lemmermannii) - BORY 2 I 2 260 0,022<br />
Anabaena sp. spiral - BORY 3 I 2 63 0,040<br />
Aphanizomenon issatschenkoi - (USAC) PROSK. LAVR. 3 E 2 303 0,003<br />
Aphanizomenon klebahnii - (ELENK) PECH. & KALINA 3 E 2 12035 0,208<br />
Aphanizomenon klebahnii - (ELENK) PECH. & KALINA (buntar)<br />
CRYPTOPHYCEAE (rekylalger)<br />
3 E 2 2608 0,045<br />
Chroomonas sp./Rhodomonas sp. - HANSGIRG/KARSTEN I 2 384 0,032<br />
Cryptomonas sp. (
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 7 <strong>–</strong> Växtplankton<br />
VF11. Mälaren, Fulleröfjärden<br />
<strong>2009</strong>-10-14<br />
Lokalkoordinater: 660350 / 154285 RAPPORT<br />
Nivå: 0-2 m utfärdad av ackrediterat laboratorium<br />
Metod: SS-EN 15204:2006 + NV:s Handbok för miljööverv.<br />
Det. Annika Liungman<br />
REPORT issued by an Ackreditated Laboratory<br />
Frekv. Längd *10 3 Antal *10 3 Biom.<br />
Arter<br />
CYANOPHYCEAE (blågrönalger)<br />
Chroococcales<br />
I EG (1 - 5) µm/l celler/l mg/l<br />
Microcystis viridis - (A. BRAUN) LEMMERMANN 3 E 1 40 0,003<br />
Woronichinia naegeliana - (UNGER) ELENKIN E 1<br />
Chroococcales, obestämd kolonibildande art<br />
Oscillatoriales<br />
1<br />
Planktolyngbya sp. - ANAGNOSTIDIS & KOMÁREK 3 1 33 0,0001<br />
Planktothrix sp. - ANAGNOSTIDIS & KOMÁREK<br />
Nostocales<br />
1<br />
Anabaena sp. nystan (exkl. lemmermannii) - BORY 2 I 1 27 0,002<br />
Anabaena sp. rak - BORY 2 I 2 13 0,012<br />
Aphanizomenon issatschenkoi - (USAC) PROSK. LAVR. 3 E 1 140 0,001<br />
Aphanizomenon sp. - MORREN<br />
CRYPTOPHYCEAE (rekylalger)<br />
I 2 1917 0,034<br />
Chroomonas sp./Rhodomonas sp. - HANSGIRG/KARSTEN I 1 83 0,005<br />
Cryptomonas sp. (10-20 µm) - EHRENBERG I 2 89 0,028<br />
Cryptomonas sp. (20-30 µm) - EHRENBERG I 2 38 0,067<br />
Katablepharis ovalis - SKUJA<br />
DINOPHYCEAE (pansarflagellater)<br />
I 1<br />
Gymnodinium cf. fuscum - (EHRENBERG) STEIN 2 3 0,021<br />
Gymnodinium sp. - KOFOID & SWEZY<br />
CHRYSOPHYCEAE (guldalger)<br />
I 1<br />
Mallomonas sp. (10-20µm) - PERTY I 1<br />
Pseudopedinella sp./Pedinella sp. 1<br />
Synura sp. - EHRENBERG<br />
DIATOMOPHYCEAE (kiselalger)<br />
I 1<br />
Acanthoceras zachariasii - (BRUN) SIMONSEN I 1<br />
Asterionella formosa - HASSALL I 1<br />
Aulacoseira granulata - (EHRENBERG) SIMONSEN 2 E 1 3 0,021<br />
Aulacoseira sp. (30 µm) I 2 6 0,112<br />
Cyclotella catenata - BRUN 1<br />
Fragilaria crotonensis - KITTON 2 I 1 3 0,0003<br />
Fragilaria ulna - (NITSCH) LANGE-BERTALOT 2 1 1 0,007<br />
Gyrosigma sp. - HASALL I 1<br />
Pennales obestämda (30-50 µm) I 1<br />
Rhizosolenia eriensis - H. L. SMITH I 1<br />
Rhizosolenia longiseta - ZACHARIAS O 1<br />
Stephanodiscus binderanus - (KÜTZING) KRIEGER 2 E 2 234 0,261<br />
Tabellaria flocculosa - (ROTH) KÜTZING<br />
EUGLENOPHYCEAE (ögonalger)<br />
I 1<br />
Trachelomonas sp. (10-15 µm) - EHRENBERG<br />
CHLOROPHYCEAE (grönalger)<br />
Chlorococcales<br />
3 E 1 2 0,001<br />
Micractinium pusillum - FRESENIUS 2 E 2 64 0,002<br />
Monoraphidium contortum - (THURET) KOMARKÓVA-LEG. I 1<br />
Monoraphidium dybowskii - (WOL.) HINDÁK & KOM.-LEG. O 1<br />
Pediastrum tetras - (EHRENBERG) RALFS * 2 E 1 3 0,008<br />
Scenedesmus spp. - MEYEN<br />
Ulotrichales<br />
E 1<br />
Koliella sp. - HINDÁK<br />
Övrigt<br />
1<br />
Chlorophyceae, obestämda kolonibildande klotformiga<br />
CONJUGATOPHYCEAE (konjugater)<br />
1<br />
Closterium aciculare - T. WEST E 1<br />
Closterium acutum var. variabile - (LEMMERMANN) W. KRIEGER 1 I 1 6 0,001<br />
Mougeotia sp. - C. AGARDH<br />
ÖVRIGA<br />
O 1<br />
Chrysochromulina sp. - LACKEY 1<br />
Gyromitus cordiformis - SKUJA 1<br />
Övriga, oidentifierad monad (2-5 µm) 2 205 0,008<br />
Övriga, oidentifierad monad (5-10 µm)<br />
* = räknade som kolonier<br />
1<br />
Laboratorium ackrediteras av Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC) enligt svensk lag. Den ackrediterade verksamheten vid<br />
laboratorierna uppfyller kraven i SS-EN ISO/IEC 17025 (2005). Denna rapport får endast återges i sin helhet, om inte utfärdande laboratorium i förväg<br />
godkänt annat.<br />
110
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 7 <strong>–</strong> Växtplankton<br />
VF16. Mälaren, Blacken<br />
<strong>2009</strong>-05-20<br />
Lokalkoordinater: 659865 / 154240 RAPPORT<br />
Nivå: 0-2 m utfärdad av ackrediterat laboratorium<br />
Metod: SS-EN 15204:2006 + NV:s Handbok för miljööverv.<br />
Det. Annika Liungman<br />
REPORT issued by an Ackreditated Laboratory<br />
Frekv.<br />
3<br />
Längd *10<br />
3<br />
Antal *10 Biom.<br />
Arter<br />
CYANOPHYCEAE (blågrönalger)<br />
Oscillatoriales<br />
I EG (1 - 5) µm/l celler/l mg/l<br />
Planktothrix sp. - ANAGNOSTIDIS & KOMÁREK<br />
CRYPTOPHYCEAE (rekylalger)<br />
2 328 0,004<br />
Chroomonas sp./Rhodomonas sp. - HANSGIRG/KARSTEN I 3 972 0,079<br />
Cryptomonas sp. (
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 7 <strong>–</strong> Växtplankton<br />
VF16. Mälaren, Blacken<br />
<strong>2009</strong>-07-27<br />
Lokalkoordinater: 659865 / 154240 RAPPORT<br />
Nivå: 0-2 m utfärdad av ackrediterat laboratorium<br />
Metod: SS-EN 15204:2006 + NV:s Handbok för miljööverv.<br />
Det. Annika Liungman<br />
REPORT issued by an Ackreditated Laboratory<br />
Frekv. Längd *10 3 Antal *10 3 Biom.<br />
Arter<br />
CYANOPHYCEAE (blågrönalger)<br />
Chroococcales<br />
I EG (1 - 5) µm/l celler/l mg/l<br />
Aphanothece sp. - NÄGELI 1<br />
Merismopedia sp. - MEYEN 1<br />
Microcystis wesenbergii - (KOMÁREK) STARMACH 3 E 2 83 0,005<br />
Woronichinia naegeliana - (UNGER) ELENKIN E 1<br />
Chroococcales, obestämd kolonibildande art<br />
Oscillatoriales<br />
1<br />
Planktothrix sp. - ANAGNOSTIDIS & KOMÁREK 1<br />
Romeria sp. - KOCZWARA<br />
Nostocales<br />
E 1<br />
Anabaena sp. nystan (exkl. lemmermannii) - BORY 2 I 2 8 0,001<br />
Anabaena sp. spiral - BORY 3 I 1 5 0,002<br />
Anabaena sp. rak - BORY 2 I 2 9 0,004<br />
Aphanizomenon klebahnii - (ELENK) PECH. & KALINA<br />
CRYPTOPHYCEAE (rekylalger)<br />
3 E 1 852 0,011<br />
Chroomonas sp./Rhodomonas sp. - HANSGIRG/KARSTEN I 2 505 0,041<br />
Cryptomonas sp. (10-20 µm) - EHRENBERG I 2 38 0,021<br />
Cryptomonas sp. (20-30 µm) - EHRENBERG I 1 26 0,031<br />
Katablepharis ovalis - SKUJA<br />
DINOPHYCEAE (pansarflagellater)<br />
I 1<br />
Ceratium furcoides - (LEVANDER) LANGHANS 2 I 1 0 0,013<br />
Peridinales, obestämd<br />
CHRYSOPHYCEAE (guldalger)<br />
1<br />
Dinobryon bavaricum - IMHOF O 1<br />
Mallomonas sp. (10-20µm) - PERTY I 1<br />
Pseudopedinella sp./Pedinella sp. 1<br />
Chrysophyseae, obestämda monader (2-5 µm) 1<br />
Chrysophyseae, obestämda monader (5-10 µm)<br />
DIATOMOPHYCEAE (kiselalger)<br />
1 70 0,012<br />
Acanthoceras zachariasii - (BRUN) SIMONSEN I 1<br />
Asterionella formosa - HASSALL I 2 88 0,074<br />
Aulacoseira granulata - (EHRENBERG) SIMONSEN 2 E 2 26 0,115<br />
Aulacoseira sp. (5-10 µm bred) - THWAITES I 3 369 0,308<br />
Aulacoseira sp. (10-15 µm bred) - THWAITES I 2 174 0,352<br />
Centriska kiselalger (
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 7 <strong>–</strong> Växtplankton<br />
VF16. Mälaren, Blacken<br />
<strong>2009</strong>-08-31<br />
Lokalkoordinater: 659865 / 154240 RAPPORT<br />
Nivå: 0-2 m utfärdad av ackrediterat laboratorium<br />
Metod: SS-EN 15204:2006 + NV:s Handbok för miljööverv.<br />
Det. Annika Liungman<br />
REPORT issued by an Ackreditated Laboratory<br />
Frekv. Längd *10 3 Antal *10 3 Biom.<br />
Arter<br />
CYANOPHYCEAE (blågrönalger)<br />
Chroococcales<br />
I EG (1 - 5) µm/l celler/l mg/l<br />
Aphanocapsa sp. - NÄGELI 1<br />
Microcystis viridis - (A. BRAUN) LEMMERMANN 3 E 2 203 0,011<br />
Microcystis wesenbergii - (KOMÁREK) STARMACH 3 E 2 33 0,002<br />
Microcystis sp. - KÜTZING E 1<br />
Snowella sp. - ELINKIN I 1<br />
Woronichinia naegeliana - (UNGER) ELENKIN E 2 1167 0,035<br />
Woronichinia sp. - ELENKIN E 1<br />
Chroococcales, obestämd kolonibildande art<br />
Oscillatoriales<br />
1<br />
Planktothrix spp. - ANAGNOSTIDIS & KOMÁREK 1<br />
Romeria sp. - KOCZWARA<br />
Nostocales<br />
E 1<br />
Anabaena sp. nystan (exkl. lemmermannii) - BORY 2 I 2 53 0,003<br />
Anabaena sp. rak - BORY 2 I 2 27 0,010<br />
Aphanizomenon klebahnii - (ELENK) PECH. & KALINA<br />
CRYPTOPHYCEAE (rekylalger)<br />
3 E 2 1533 0,026<br />
Chroomonas sp./Rhodomonas sp. - HANSGIRG/KARSTEN I 2 339 0,005<br />
Cryptomonas sp. (10-20 µm) - EHRENBERG I 2 58 0,035<br />
Cryptomonas sp. (20-30 µm) - EHRENBERG I 1<br />
Katablepharis ovalis - SKUJA<br />
DINOPHYCEAE (pansarflagellater)<br />
I 1<br />
Gymnodinium cf. fuscum - (EHRENBERG) STEIN 1<br />
Peridinium sp. - EHRENBERG<br />
CHRYSOPHYCEAE (guldalger)<br />
I 1<br />
Mallomonas sp. (20-30µm) - PERTY I 1<br />
Pseudopedinella sp./Pedinella sp. 1<br />
Synura sp. - EHRENBERG I 1<br />
Chrysophyseae, obestämda monader (2-5 µm)<br />
DIATOMOPHYCEAE (kiselalger)<br />
1<br />
Acanthoceras zachariasii - (BRUN) SIMONSEN I 1<br />
Asterionella formosa - HASSALL I 1<br />
Aulacoseira granulata - (EHRENBERG) SIMONSEN 2 E 2 27 0,074<br />
Aulacoseira sp. (5-10 µm bred) - THWAITES I 2 164 0,139<br />
Cyclotella catenata - BRUN 2 66 0,017<br />
Cyclotella sp. - KÜTZING I 1<br />
Cyclotella sp. (
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 7 <strong>–</strong> Växtplankton<br />
VF16. Mälaren, Blacken<br />
<strong>2009</strong>-10-14<br />
Lokalkoordinater: 659865 / 154240 RAPPORT<br />
Nivå: 0-2 m utfärdad av ackrediterat laboratorium<br />
Metod: SS-EN 15204:2006 + NV:s Handbok för miljööverv.<br />
Det. Annika Liungman<br />
REPORT issued by an Ackreditated Laboratory<br />
Frekv. Längd *10 3 Antal *10 3 Biom.<br />
Arter<br />
CYANOPHYCEAE (blågrönalger)<br />
Chroococcales<br />
I EG (1 - 5) µm/l celler/l mg/l<br />
Microcystis cf. firma - (KÜTZING) SCHMIDLE E 1<br />
Microcystis viridis - (A. BRAUN) LEMMERMANN 3 E 2 75 0,006<br />
Microcystis wesenbergii - (KOMÁREK) STARMACH 3 E 1 20 0,001<br />
Microcystis spp. - KÜTZING E 1 110 0,004<br />
Woronichinia naegeliana - (UNGER) ELENKIN<br />
Oscillatoriales<br />
E 1<br />
Planktothrix spp. - ANAGNOSTIDIS & KOMÁREK 1<br />
Pseudoanabena sp. - LAUTERBORN<br />
Nostocales<br />
E 1<br />
Anabaena spp. böjd - BORY I 1<br />
Anabaena sp. nystan (exkl. lemmermannii) - BORY 2 I 2 7 0,001<br />
Aphanizomenon issatschenkoi - (USAC) PROSK. LAVR. 3 E 1 15 0,0001<br />
Aphanizomenon spp. - MORREN<br />
CRYPTOPHYCEAE (rekylalger)<br />
I 1 190 0,003<br />
Chroomonas sp./Rhodomonas sp. - HANSGIRG/KARSTEN I 2 140 0,012<br />
Cryptomonas sp. (10-20 µm) - EHRENBERG I 2 54 0,016<br />
Cryptomonas sp. (20-30 µm) - EHRENBERG I 2 10 0,019<br />
Katablepharis ovalis - SKUJA<br />
DINOPHYCEAE (pansarflagellater)<br />
I 1<br />
Gymnodinium cf. fuscum - (EHRENBERG) STEIN<br />
CHRYSOPHYCEAE (guldalger)<br />
1<br />
Pseudopedinella sp./Pedinella sp. 1<br />
Synura sp. - EHRENBERG<br />
DIATOMOPHYCEAE (kiselalger)<br />
I 1<br />
Asterionella formosa - HASSALL I 1<br />
Aulacoseira granulata - (EHRENBERG) SIMONSEN 2 E 2 13 0,015<br />
Aulacoseira sp. (5-10 µm bred) - THWAITES I 3 312 0,186<br />
Centriska kiselalger (10-20 µm) I 1<br />
Centriska kiselalger (20-30 µm) I 1<br />
Centriska kiselalger (>30 µm) I 1<br />
Cyclotella catenata - BRUN 1<br />
Diatoma tenuis - AGARDH E 1<br />
Fragilaria crotonensis - KITTON 2 I 1 15 0,004<br />
Fragilaria cf. ulna - (NITSCH) LANGE-BERTALOT 2 1 0,3 0,004<br />
Rhizosolenia longiseta - ZACHARIAS<br />
EUGLENOPHYCEAE (ögonalger)<br />
O 1<br />
Euglena cf. oxyuris - SCHMARDA<br />
CHLOROPHYCEAE (grönalger)<br />
Chlorococcales<br />
3 E 1 0,3 0,007<br />
Ankyra lanceolata - (KORS.) FOTT I 1<br />
Coelastrum sp. - NÄGELI 3 I 1 3 0,001<br />
Crucigenia tetrapedia - (KIRCHNER) W. & G. S. WEST * I 1<br />
Dimorphococcus lunataus - A. BRAUN 1 E 2 30 0,014<br />
Micractinium pusillum - FRESENIUS 2 E 1 13 0,0002<br />
Monoraphidium dybowskii - (WOL.) HINDÁK & KOM.-LEG. O 1<br />
Pediastrum duplex - MEYEN * 3 E 2 0,2 0,005<br />
Pediastrum duplex var. gracillimum - W. & G.S. WEST * 3 E 1 0,1 0,002<br />
Pediastrum tetras - (EHRENBERG) RALFS * 2 E 2 8 0,006<br />
Scenedesmus acutodesmus-gruppen - MEYEN 3 E 2 15 0,006<br />
Scenedesmus sp. - MEYEN E 1<br />
Treubaria setigera - (ARCHER) G. M. SMITH<br />
CONJUGATOPHYCEAE (konjugater)<br />
1<br />
Closterium acutum var. variabile - (LEMMERMANN) W. KRIEGER 1 I 1 1 0,0001<br />
Closterium sp. - NITSCH I 1<br />
Mougeotia sp. - C. AGARDH<br />
RAPHIDOPHYCEAE<br />
O 1<br />
Gonyostomum semen - (EHRENBERG) DIESING<br />
ÖVRIGA<br />
O 1 1 0,028<br />
Chrysochromulina sp. - LACKEY 1<br />
Gyromitus cordiformis - SKUJA 1<br />
Goniochloris sp. - GEITLER 1<br />
Övriga, oidentifierad monad (2-5 µm)<br />
* = räknade som kolonier<br />
2 71 0,003<br />
Laboratorium ackrediteras av Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC) enligt svensk lag. Den ackrediterade verksamheten vid<br />
laboratorierna uppfyller kraven i SS-EN ISO/IEC 17025 (2005). Denna rapport får endast återges i sin helhet, om inte utfärdande laboratorium i förväg<br />
godkänt annat.<br />
114
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 7 <strong>–</strong> Växtplankton<br />
Förklaring till sammanställning av resultat<br />
Naturvårdsverkets kriterier<br />
Naturvårdsverkets parametrar för att beskriva tillstånd och avvikelse (från jämförvärde) i en<br />
sjö med avseende på planktiska alger vid augustiprovtagning (Naturvårdsverket 1999).<br />
Övriga kriterier<br />
EG = Ekologisk grupp<br />
O - taxa som vanligtvis påträffas i oligotrofa (näringsfattiga) miljöer<br />
E - taxa som vanligtvis påträffas i eutrofa (näringsrika) miljöer<br />
I - taxa som är indifferenta d v s har en bred ekologisk tolerans<br />
Trofiskt index (BIN PR163) - Vissa taxa fungerar som indikatorer för näringsrikedom respektive<br />
näringsfattigdom (indikatorarter). Indikatorarterna bedöms efter en skala från 11 till<br />
100 (Hörnström 1979). Ett taxa med ett trofiskt index på 11 är karaktäristisk för mycket näringsfattiga<br />
(ultraoligotrofa) förhållanden och ett taxa med ett trofiskt index på 100 är karaktäristisk<br />
för mycket näringsrika (eutrofa) förhållanden. Sjöarnas trofiska index bedöms efter<br />
samma skala som indikatorarterna (11-100), där 11 är lägsta trofigrad och 100 högsta. Sjöns<br />
trofiska index beräknas utifrån indikatorarternas relativa frekvens, enligt formeln:<br />
TIs = fx x TIa<br />
f<br />
Kvoten mellan eutrofer och oligotrofer - Dels kan man titta på förhållandet mellan antalet<br />
eutrofa och oligotrofa taxa, dels kan man titta på förhållandet mellan den relativa frekvensen<br />
eutrofer och frekvensen oligotrofer.<br />
115
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 7 <strong>–</strong> Växtplankton<br />
VF11. Mälaren, Fulleröfjärden<br />
<strong>2009</strong>-05-20 Sjötyp (enlig SNV 1999): Djup slättsjö<br />
Nivå: 0-2 m Sjötyp (enlig SNV 2007): S. Sverige klara sjöar, ≤30 mg Pt/l<br />
Tot.biomassa bedöms efter säsongsmedelvärde (maj-okt.), enl.SNV bedömn.grunder<br />
Naturvårdsverkets kriterier (1999) Värde Bedömning Avvikelse<br />
Totalbiomassa (mg/liter) 2,79 Stor biomassa Mycket stor<br />
Vattenblommande blågrönalger (mg/liter) 0,003 Mycket liten biomassa Ingen eller obetydlig<br />
Potentiellt toxinbildande alger (antal släkten) 3 Måttligt antal Ingen eller obetydlig<br />
Gonyostomum semen (mg/liter) 0 Mycket liten biomassa Ingen eller obetydlig<br />
Tot.biomassa (mg/l) av kiselalger i april/maj 2,564 Stor biomassa Tydlig<br />
Övriga kriterier Värde Bedömning<br />
Antal funna taxa/arter: 43 Måttligt högt antal taxa<br />
Trofiindex (BIN PR 163): 39,9 Måttligt högt index<br />
Eutrofa/Oligotrofa (frekvens): 4,50<br />
Eutrofa/Oligotrofa (taxa): 4,50<br />
Ekologisk grupp Frekvens Taxa<br />
f % Antal %<br />
Eutrofa 9 20 9 26<br />
Indifferenta 35 76 23 68<br />
Oligotrofa 2 4 2 6<br />
Totalt 46 100 34 100<br />
Alggrupp Biomassa Taxa<br />
mg/l % Antal %<br />
Cyanophyceae (blågrönalger) 0,003 0 3 7<br />
Cryptophyceae (rekylalger) 0,177 6 7 16<br />
Dinophyceae (pansarflagellater)
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 7 <strong>–</strong> Växtplankton<br />
VF11. Mälaren, Fulleröfjärden<br />
<strong>2009</strong>-07-27 Sjötyp (enlig SNV 1999): Djup slättsjö<br />
Nivå: 0-2 m Sjötyp (enlig SNV 2007): S. Sverige, humösa sjöar, >30 mg Pt/l<br />
Tot.biomassa bedöms efter säsongsmedelvärde (maj-okt.), enl.SNV bedömn.grunder<br />
Naturvårdsverkets kriterier (1999) Värde Bedömning Avvikelse<br />
Totalbiomassa (mg/liter) 3,34 Stor biomassa Mycket stor<br />
Vattenblommande blågrönalger (mg/liter) 1,03 Måttligt stor biomassa Tydlig<br />
Potentiellt toxinbildande alger (antal släkten) 3 Måttligt antal Ingen eller obetydlig<br />
Gonyostomum semen (mg/liter) 0 Mycket liten biomassa Ingen eller obetydlig<br />
Tot.biomassa (mg/l) av kiselalger i april/maj - - -<br />
Övriga kriterier Värde Bedömning<br />
Antal funna taxa/arter: 48 Måttligt högt antal taxa<br />
Trofiindex (BIN PR 163): 78,0 Högt index<br />
Eutrofa/Oligotrofa (frekvens): 22,00<br />
Eutrofa/Oligotrofa (taxa): 13,00<br />
Ekologisk grupp Frekvens Taxa<br />
f % Antal %<br />
Eutrofa 22 36 13 33<br />
Indifferenta 38 62 26 65<br />
Oligotrofa 1 2 1 3<br />
Totalt 61 100 40 100<br />
Alggrupp Biomassa Taxa<br />
mg/l % Antal %<br />
Cyanophyceae (blågrönalger) 1,032 31 10 21<br />
Cryptophyceae (rekylalger) 0,604 18 6 13<br />
Dinophyceae (pansarflagellater) 0,315 9 3 6<br />
Chrysophyceae (guldalger)
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 7 <strong>–</strong> Växtplankton<br />
VF11. Mälaren, Fulleröfjärden<br />
<strong>2009</strong>-08-31 Sjötyp (enlig SNV 1999): Djup slättsjö<br />
Nivå: 0-2 m Sjötyp (enlig SNV 2007): S. Sverige, humösa sjöar, >30 mg Pt/l<br />
Naturvårdsverkets kriterier (1999) Värde Bedömning Avvikelse<br />
Totalbiomassa (mg/liter) 2,27 Måttligt stor biomassa Stor<br />
Vattenblommande blågrönalger (mg/liter) 0,77 Liten biomassa Liten<br />
Potentiellt toxinbildande alger (antal släkten) 4 Måttligt antal Ingen eller obetydlig<br />
Gonyostomum semen (mg/liter) 0 Mycket liten biomassa Ingen eller obetydlig<br />
Tot.biomassa (mg/l) av kiselalger i april/maj - - -<br />
Övriga kriterier Värde Bedömning<br />
Antal funna taxa/arter: 52 Högt antal taxa<br />
Trofiindex (BIN PR 163): 71,0 Högt index<br />
Eutrofa/Oligotrofa (frekvens): 12,50<br />
Eutrofa/Oligotrofa (taxa): 9,00<br />
Ekologisk grupp Frekvens Taxa<br />
f % Antal %<br />
Eutrofa 25 44 18 42<br />
Indifferenta 30 53 23 53<br />
Oligotrofa 2 4 2 5<br />
Totalt 57 100 43 100<br />
Alggrupp Biomassa Taxa<br />
mg/l % Antal %<br />
Cyanophyceae (blågrönalger) 0,765 34 12 23<br />
Cryptophyceae (rekylalger) 0,153 7 4 8<br />
Dinophyceae (pansarflagellater)
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 7 <strong>–</strong> Växtplankton<br />
VF11. Mälaren, Fulleröfjärden<br />
<strong>2009</strong>-10-14 Sjötyp (enlig SNV 1999): Djup slättsjö<br />
Nivå: 0-2 m Sjötyp (enlig SNV 2007): S. Sverige, humösa sjöar, >30 mg Pt/l<br />
Tot.biomassa bedöms efter säsongsmedelvärde (maj-okt.), enl.SNV bedömn.grunder<br />
Naturvårdsverkets kriterier (1999) Värde Bedömning Avvikelse<br />
Totalbiomassa (mg/liter) 1,33 Liten biomassa Tydlig<br />
Vattenblommande blågrönalger (mg/liter) 0,05 Mycket liten biomassa Ingen eller obetydlig<br />
Potentiellt toxinbildande alger (antal släkten) 6 Stort/mkt stort antal Tydlig<br />
Gonyostomum semen (mg/liter) 0,00 Mycket liten biomassa Ingen eller obetydlig<br />
Tot.biomassa (mg/l) av kiselalger i april/maj 1,136 Måttligt stor biomassa Liten<br />
Övriga kriterier Värde Bedömning<br />
Antal funna taxa/arter: 51 Högt antal taxa<br />
Trofiindex (BIN PR 163): 48,7 Måttligt högt index<br />
Eutrofa/Oligotrofa (frekvens): 4,00<br />
Eutrofa/Oligotrofa (taxa): 3,33<br />
Ekologisk grupp Frekvens Taxa<br />
f % Antal %<br />
Eutrofa 12 24 10 26<br />
Indifferenta 34 69 25 66<br />
Oligotrofa 3 6 3 8<br />
Totalt 49 100 38 100<br />
Alggrupp Biomassa Taxa<br />
mg/l % Antal %<br />
Cyanophyceae (blågrönalger) 0,052 4 9 18<br />
Cryptophyceae (rekylalger) 0,100 8 4 8<br />
Dinophyceae (pansarflagellater) 0,021 2 2 4<br />
Chrysophyceae (guldalger) 0,000 0 3 6<br />
Diatomophyceae (kiselalger) 1,136 86 18 35<br />
Euglenophyceae (ögonalger) 0,001 0 1 2<br />
Chlorophyceae (grönalger) 0,010 1 7 14<br />
Conjugatophyceae (konjugater) 0,001 0 3 6<br />
Raphidophyceae (Gonyostomum semen ) 0,000 0 0 0<br />
Övriga 0,008 1 4 8<br />
Summa 1,327 100 51 100<br />
Biomassans fördelning på olika alggrupper<br />
Grönalger<br />
Övriga<br />
Kiselalger<br />
Blågrönalger<br />
Rekylalger<br />
Pansarflagellater<br />
Guldalger<br />
Kommentar:<br />
Sjöns växtplanktonbiomassa dominerades stort av kiselalger. Det förekommer fler arter som indikerar näringsrika förhållanden än<br />
som visar på näringsfattiga förhållanden, men de flesta arterna som påträffades kan finnas i både näringsrika och näringsfattiga<br />
vatten (indifferenta).<br />
119
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 7 <strong>–</strong> Växtplankton<br />
VF16. Mälaren, Blacken<br />
<strong>2009</strong>-05-20 Sjötyp (enlig SNV 1999): Djup slättsjö<br />
Nivå: 0-2 m Sjötyp (enlig SNV 2007): S. Sverige, humösa sjöar, >30 mg Pt/l<br />
Tot.biomassa bedöms efter säsongsmedelvärde (maj-okt.), enl.SNV bedömn.grunder<br />
Naturvårdsverkets kriterier (1999) Värde Bedömning Avvikelse<br />
Totalbiomassa (mg/liter) 1,29 Liten biomassa Tydlig<br />
Vattenblommande blågrönalger (mg/liter) 0,004 Mycket liten biomassa Ingen eller obetydlig<br />
Potentiellt toxinbildande alger (antal släkten) 1 Inga eller få Ingen eller obetydlig<br />
Gonyostomum semen (mg/liter) 0 Mycket liten biomassa Ingen eller obetydlig<br />
Tot.biomassa (mg/l) av kiselalger i april/maj 0,778 Måttligt stor biomassa Ingen eller obetydlig<br />
Övriga kriterier Värde Bedömning<br />
Antal funna taxa/arter: 25 Lågt antal taxa<br />
Trofiindex (BIN PR 163): 30,4 Lågt index<br />
Eutrofa/Oligotrofa (frekvens): 0,33<br />
Eutrofa/Oligotrofa (taxa): 0,33<br />
Ekologisk grupp Frekvens Taxa<br />
f % Antal %<br />
Eutrofa 1 4 1 6<br />
Indifferenta 19 83 13 76<br />
Oligotrofa 3 13 3 18<br />
Totalt 23 100 17 100<br />
Alggrupp Biomassa Taxa<br />
mg/l % Antal %<br />
Cyanophyceae (blågrönalger) 0,004 0 1 4<br />
Cryptophyceae (rekylalger) 0,481 37 6 24<br />
Dinophyceae (pansarflagellater) 0,000 0 0 0<br />
Chrysophyceae (guldalger) 0,001 0 4 16<br />
Diatomophyceae (kiselalger) 0,778 60 8 32<br />
Euglenophyceae (ögonalger) 0,000 0 0 0<br />
Chlorophyceae (grönalger) 0,000 0 3 12<br />
Conjugatophyceae (konjugater) 0,000 0 0 0<br />
Raphidophyceae (Gonyostomum semen ) 0,000 0 0 0<br />
Övriga 0,029 2 3 12<br />
Summa 1,293 100 25 100<br />
Biomassans fördelning på olika alggrupper<br />
Kiselalger<br />
Blågrönalger<br />
Övriga<br />
Rekylalger<br />
Kommentar:<br />
Sjöns växtplanktonbiomassa dominerades av kiselalger i släktet Melosira. Biomassan av vårblommande alger var måttligt stor. Det<br />
påträffades en art som indikerar näringsrika förhållanden och tre arter som indikerar näringsfattiga förhållanden. De övriga arrterna<br />
som påträffades kan finnas i både näringsrika och näringsfattiga vatten (indifferenta).<br />
120
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 7 <strong>–</strong> Växtplankton<br />
VF16. Mälaren, Blacken<br />
<strong>2009</strong>-07-27 Sjötyp (enlig SNV 1999): Djup slättsjö<br />
Nivå: 0-2 m Sjötyp (enlig SNV 2007): S. Sverige, humösa sjöar, >30 mg Pt/l<br />
Tot.biomassa bedöms efter säsongsmedelvärde (maj-okt.), enl.SNV bedömn.grunder<br />
Naturvårdsverkets kriterier (1999) Värde Bedömning Avvikelse<br />
Totalbiomassa (mg/liter) 1,22 Liten biomassa Tydlig<br />
Vattenblommande blågrönalger (mg/liter) 0,02 Mycket liten biomassa Ingen eller obetydlig<br />
Potentiellt toxinbildande alger (antal släkten) 5 Stort/mkt stort antal Tydlig<br />
Gonyostomum semen (mg/liter) 0,07 Mycket liten biomassa Ingen eller obetydlig<br />
Tot.biomassa (mg/l) av kiselalger i april/maj 0,965 Måttligt stor biomassa Ingen eller obetydlig<br />
Övriga kriterier Värde Bedömning<br />
Antal funna taxa/arter: 56 Högt antal taxa<br />
Trofiindex (BIN PR 163): 60,8 Högt index<br />
Eutrofa/Oligotrofa (frekvens): 8,00<br />
Eutrofa/Oligotrofa (taxa): 6,50<br />
Ekologisk grupp Frekvens Taxa<br />
f % Antal %<br />
Eutrofa 16 31 13 33<br />
Indifferenta 33 65 25 63<br />
Oligotrofa 2 4 2 5<br />
Totalt 51 100 40 100<br />
Alggrupp Biomassa Taxa<br />
mg/l % Antal %<br />
Cyanophyceae (blågrönalger) 0,023 2 11 20<br />
Cryptophyceae (rekylalger) 0,093 8 4 7<br />
Dinophyceae (pansarflagellater) 0,013 1 2 4<br />
Chrysophyceae (guldalger) 0,012 1 5 9<br />
Diatomophyceae (kiselalger) 0,965 79 17 30<br />
Euglenophyceae (ögonalger) 0,000 0 0 0<br />
Chlorophyceae (grönalger) 0,019 2 11 20<br />
Conjugatophyceae (konjugater) 0,001 0 1 2<br />
Raphidophyceae (Gonyostomum semen ) 0,070 6 1 2<br />
Övriga 0,020 2 4 7<br />
Summa 1,216 100 56 100<br />
Biomassans fördelning på olika alggrupper<br />
Övriga<br />
Gonyostomum<br />
semen<br />
Grönalger<br />
Kiselalger<br />
Blågrönalger<br />
Rekylalger<br />
Pansarflagellater<br />
Guldalger<br />
Kommentar:<br />
Sjöns växtplanktonbiomassa dominerades av kiselalger i släktet Aulacoseira. Det förekom fler arter som indikerar näringsrika<br />
förhållanden än arter som indikerar näringsfattiga förhållanden.<br />
121
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 7 <strong>–</strong> Växtplankton<br />
VF16. Mälaren, Blacken<br />
<strong>2009</strong>-08-31 Sjötyp (enlig SNV 1999): Djup slättsjö<br />
Nivå: 0-2 m Sjötyp (enlig SNV 2007): S. Sverige, humösa sjöar, >30 mg Pt/l<br />
Naturvårdsverkets kriterier (1999) Värde Bedömning Avvikelse<br />
Totalbiomassa (mg/liter) 0,50 Liten biomassa Ingen eller obetydlig<br />
Vattenblommande blågrönalger (mg/liter) 0,09 Mycket liten biomassa Ingen eller obetydlig<br />
Potentiellt toxinbildande alger (antal släkten) 5 Stort/mkt stort antal Tydlig<br />
Gonyostomum semen (mg/liter) 0,00 Mycket liten biomassa Ingen eller obetydlig<br />
Tot.biomassa (mg/l) av kiselalger i april/maj 0,298 Liten biomassa Ingen eller obetydlig<br />
Övriga kriterier Värde Bedömning<br />
Antal funna taxa/arter: 57 Högt antal taxa<br />
Trofiindex (BIN PR 163): 63,6 Högt index<br />
Eutrofa/Oligotrofa (frekvens): 4,00<br />
Eutrofa/Oligotrofa (taxa): 3,00<br />
Ekologisk grupp Frekvens Taxa<br />
f % Antal %<br />
Eutrofa 20 38 15 37<br />
Indifferenta 27 52 21 51<br />
Oligotrofa 5 10 5 12<br />
Totalt 52 100 41 100<br />
Alggrupp Biomassa Taxa<br />
mg/l % Antal %<br />
Cyanophyceae (blågrönalger) 0,088 18 13 23<br />
Cryptophyceae (rekylalger) 0,040 8 4 7<br />
Dinophyceae (pansarflagellater)
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 7 <strong>–</strong> Växtplankton<br />
VF16. Mälaren, Blacken<br />
<strong>2009</strong>-10-14 Sjötyp (enlig SNV 1999): Djup slättsjö<br />
Nivå: 0-2 m Sjötyp (enlig SNV 2007): S. Sverige, humösa sjöar, >30 mg Pt/l<br />
Tot.biomassa bedöms efter säsongsmedelvärde (maj-okt.), enl.SNV bedömn.grunder<br />
Naturvårdsverkets kriterier (1999) Värde Bedömning Avvikelse<br />
Totalbiomassa (mg/liter) 0,34 Mycket liten biomassa Ingen eller obetydlig<br />
Vattenblommande blågrönalger (mg/liter) 0,01 Mycket liten biomassa Ingen eller obetydlig<br />
Potentiellt toxinbildande alger (antal släkten) 6 Stort/mkt stort antal Tydlig<br />
Gonyostomum semen (mg/liter) 0,03 Mycket liten biomassa Ingen eller obetydlig<br />
Tot.biomassa (mg/l) av kiselalger i april/maj 0,208 Liten biomassa Ingen eller obetydlig<br />
Övriga kriterier Värde Bedömning<br />
Antal funna taxa/arter: 50 Måttligt högt antal taxa<br />
Trofiindex (BIN PR 163): 61,0 Högt index<br />
Eutrofa/Oligotrofa (frekvens): 5,75<br />
Eutrofa/Oligotrofa (taxa): 4,25<br />
Ekologisk grupp Frekvens Taxa<br />
f % Antal %<br />
Eutrofa 23 44 17 43<br />
Indifferenta 25 48 19 48<br />
Oligotrofa 4 8 4 10<br />
Totalt 52 100 40 100<br />
Alggrupp Biomassa Taxa<br />
mg/l % Antal %<br />
Cyanophyceae (blågrönalger) 0,014 4 11 22<br />
Cryptophyceae (rekylalger) 0,046 14 4 8<br />
Dinophyceae (pansarflagellater) 0,000 0 1 2<br />
Chrysophyceae (guldalger) 0,000 0 2 4<br />
Diatomophyceae (kiselalger) 0,208 61 11 22<br />
Euglenophyceae (ögonalger) 0,007 2 1 2<br />
Chlorophyceae (grönalger) 0,033 10 12 24<br />
Conjugatophyceae (konjugater) 0,000 0 3 6<br />
Raphidophyceae (Gonyostomum semen ) 0,028 8 1 2<br />
Övriga 0,003 1 4 8<br />
Summa 0,340 100 50 100<br />
Biomassans fördelning på olika alggrupper<br />
Övriga<br />
Gonyostomum<br />
semen<br />
Grönalger<br />
Blågrönalger<br />
Rekylalger<br />
Ögonalger<br />
Kiselalger<br />
Kommentar:<br />
Sjöns växtplanktonbiomassa dominerades av kiselalger i släktet Aulacoseira. Det förekom fler arter som indikerar näringsrika<br />
förhållanden än arter som indikerar näringsfattiga förhållanden.<br />
123
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 7 <strong>–</strong> Växtplankton<br />
124
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 8 <strong>–</strong> Bottenfauna<br />
BILAGA 8<br />
Bottenfauna <strong>–</strong> lokalbeskrivningar, artlistor och biomassabestämningar<br />
125
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 8 <strong>–</strong> Bottenfauna<br />
Förklaringar till lokalbeskrivning<br />
Sjö: Enligt SMHI:s sjöregister. Om namnet saknas i nämnda register anges namnet från topografiska<br />
kartan. Annars anges lokalt namn.<br />
Lokalnummer: Lokalens nummer enligt den som beskriver lokalen.<br />
Lokalnamn: Lokalnamn ges av den som beskriver lokalen. Namn på topografiska kartan eller<br />
ett lätt identifierbart objekt på kartan.<br />
Huvudflodområde: Enligt SMHI:s numrering (1-118).<br />
Altitud: Lokalens höjd över havsytan (m). Bedöms så noggrant möjligt från topografiska kartan.<br />
Län: Länsbeteckning enligt SCB (1-25).<br />
Topografisk karta: Topografiskt kartblad (vanligen skala 1:50 000) som lokalen är belägen<br />
på enligt Lantmäteriverket. Betecknas t.ex. ÅSEDA 5F SO.<br />
Vattenkoordinater: 12-siffriga koordinater i rikets system (RAK) för sjöns utlopp enligt<br />
SMHI:s sjöregister.<br />
Lokalkoordinater: Egen bestämning av koordinater för provtagningslokalens nedre gräns.<br />
Metodik: Anger den metodik som använts vid provtagningen, t.ex. SS 028190.<br />
Bottensubstrat<br />
Annan påverkan: Anger om annan vattenkemisk eller fysisk påverkan på lokalen skett som<br />
bedöms påverka biologin direkt eller indirekt, t.ex. via habitatet.<br />
Påverkans styrka anges i en skala 0-3 (enligt nedan). Om ingen påverkan förekommer anges<br />
en nolla på första raden.<br />
Klass 0 = saknas.<br />
Klass 1 = liten.<br />
Klass 2 = måttligt stor.<br />
Klass 3 = stor.<br />
Kategori Typ av påverkan<br />
Kalkning kalkningspåverkan (KALKN)<br />
Skogsbruk pågående avverkning (AVVER)<br />
hygge (HYGGE)<br />
röjning och gallring (RÖJN)<br />
dikning och markberedning (DIKN)<br />
Torvtäkt torvtäkt (TORVT)<br />
126
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 8 <strong>–</strong> Bottenfauna<br />
Jordbruk och jordbruk (JORDB)<br />
industri vegetationsrensning (VEGRE)<br />
organisk förorening (ORGFÖ)<br />
industri utsläpp (INDUS)<br />
avloppsrecipient (RECIP)<br />
gruvpåverkan (GRUVA)<br />
vägar, bebyggelse etc. (ARTIF)<br />
oljeutsläpp (OLJA)<br />
försurning (FÖRSU)<br />
Vattenkraft vattenreglering (REGL)<br />
Fiskevård utplantering av fisk (UTPL)<br />
biotopvårdsåtgärder (BIOTO)<br />
rotenonbehandling (ROTEN)<br />
Fauna Mink (MINK)<br />
Bäver (BÄVER)<br />
127
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 8 <strong>–</strong> Bottenfauna<br />
VF6. Mälaren<br />
Västra Holmen<br />
Vattenområdesuppgifter<br />
Huvudflodområde: 61 Norrström Top. Karta: 10I NO<br />
Län: 19 Västmanland Lokalkoordinater: 6606850 / 1542450<br />
Kommun: Västerås<br />
Provtagningsuppgifter<br />
Datum: Metodik: SS 02 81 90<br />
Provtagare: R. Nygård/B. Thiberg Provyta (m 2 <strong>2009</strong>-03-16<br />
): 0,0202<br />
Organisation: ALcontrol <strong>AB</strong> Antal prov: 5<br />
Syfte: recipientkontroll Kemiprov (j/n): ja<br />
Lokaluppgifter<br />
Provdjup: 15,5 m Grumlighet: klart<br />
Ytvattentemperatur: 0,9 °C Vattenfärg: färgat<br />
Siktdjup: 1,1 m Trofinivå: mesotrof<br />
Bottensubstrat<br />
Dy: nej Myrmalm: nej<br />
Gyttja: ja Rotad bottenvegetation: nej<br />
Lera: ja Svavelväte: nej<br />
Sand: nej Sedimentfärg: mellanbrun - grå<br />
Påverkan Typ: Styrka:<br />
A: Fartygsränna stark<br />
B: - -<br />
C: - -<br />
Övrigt<br />
RAPPORT<br />
utfärdad av ackrediterat laboratorium<br />
REPORT issued by an Accredited Laboratory<br />
Laboratorium ackrediteras av Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC) enligt svensk lag. Den<br />
ackrediterade verksamheten vid laboratorierna uppfyller kraven i SS-EN ISO/IEC 17025 (2005). Denna rapport får<br />
endast återges i sin helhet, om inte utfärdande laboratorium i förväg godkänt annat.<br />
128
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 8 <strong>–</strong> Bottenfauna<br />
VF12. Mälaren<br />
Fröholmen<br />
Vattenområdesuppgifter<br />
Huvudflodområde: 61 Norrström Top. Karta: 10I NO<br />
Län: 19 Västmanland Lokalkoordinater: 6601150 / 1548900<br />
Kommun: Västerås<br />
Provtagningsuppgifter<br />
Datum: Metodik: SS 02 81 90<br />
Provtagare: R. Nygård/B. Thiberg Provyta (m 2 <strong>2009</strong>-03-16<br />
): 0,0202<br />
Organisation: ALcontrol <strong>AB</strong> Antal prov: 5<br />
Syfte: recipientkontroll Kemiprov (j/n): nej<br />
Lokaluppgifter<br />
Provdjup: 15 m Grumlighet: klart<br />
Ytvattentemperatur: 0,2 °C Vattenfärg: färgat<br />
Siktdjup: 1,3 m Trofinivå: mesotrof<br />
Bottensubstrat<br />
Dy: nej Myrmalm: nej<br />
Gyttja: ja Rotad bottenvegetation: nej<br />
Lera: ja Svavelväte: nej<br />
Sand: nej Sedimentfärg: mellanbrun<br />
Påverkan Typ: Styrka:<br />
A: Fartygsränna stark<br />
B: - -<br />
C: - -<br />
Övrigt<br />
RAPPORT<br />
utfärdad av ackrediterat laboratorium<br />
REPORT issued by an Accredited Laboratory<br />
Laboratorium ackrediteras av Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC) enligt svensk lag. Den<br />
ackrediterade verksamheten vid laboratorierna uppfyller kraven i SS-EN ISO/IEC 17025 (2005). Denna rapport får<br />
endast återges i sin helhet, om inte utfärdande laboratorium i förväg godkänt annat.<br />
129
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 8 <strong>–</strong> Bottenfauna<br />
VF16. Mälaren<br />
Blacken<br />
Vattenområdesuppgifter<br />
Huvudflodområde: 61 Norrström Top. Karta: 10I NO<br />
Län: 19 Västmanland Lokalkoordinater: 6598650 / 1542400<br />
Kommun: Västerås<br />
Provtagningsuppgifter<br />
Datum: Metodik: SS 02 81 90<br />
Provtagare: R. Nygård/B. Thiberg Provyta (m 2 <strong>2009</strong>-03-16<br />
): 0,0202<br />
Organisation: ALcontrol <strong>AB</strong> Antal prov: 5<br />
Syfte: recipientkontroll Kemiprov (j/n): nej<br />
Lokaluppgifter<br />
Provdjup: 16 m Grumlighet: klart<br />
Ytvattentemperatur: 0,1 °C Vattenfärg: färgat<br />
Siktdjup: 1,4 m Trofinivå: mesotrof<br />
Bottensubstrat<br />
Dy: nej Myrmalm: nej<br />
Gyttja: ja Rotad bottenvegetation: nej<br />
Lera: ja Svavelväte: nej<br />
Sand: nej Sedimentfärg: brun - mellangrå<br />
Påverkan Typ: Styrka:<br />
A: - saknas<br />
B: - -<br />
C: - -<br />
Övrigt<br />
RAPPORT<br />
utfärdad av ackrediterat laboratorium<br />
REPORT issued by an Accredited Laboratory<br />
Laboratorium ackrediteras av Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC) enligt svensk lag. Den<br />
ackrediterade verksamheten vid laboratorierna uppfyller kraven i SS-EN ISO/IEC 17025 (2005). Denna rapport får<br />
endast återges i sin helhet, om inte utfärdande laboratorium i förväg godkänt annat.<br />
130
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 8 <strong>–</strong> Bottenfauna<br />
Förklaring till artlistor <strong>–</strong> sjöars profundal och sublitoral<br />
Det. = Ansvarig för artbestämning.<br />
Antal individer per prov (0,0225 m 2 ) av de funna arterna/taxa samt deras syrekänslighet,<br />
funktionella tillhörighet och ekologiska grupp. Vid massförekomster av enskilda taxa kan en<br />
uppskattning av tätheten för dessa ha gjorts i ett eller flera av delproven.<br />
Mätosäkerhet för individtäthet = 10 %.<br />
Syrekänslighet (Sy):<br />
0 <strong>–</strong> taxa vars känslighet är okänd<br />
1 <strong>–</strong> taxa som är tåligt mot låga syrehalter<br />
2 <strong>–</strong> taxa som är måttligt känsligt<br />
3 <strong>–</strong> taxa som är mycket känsligt<br />
Funktionell grupp (Fg):<br />
0 <strong>–</strong> ej känd<br />
1 <strong>–</strong> filtrerare<br />
2 <strong>–</strong> detritusätare<br />
3 <strong>–</strong> predatorer<br />
4 <strong>–</strong> skrapare<br />
5 <strong>–</strong> sönderdelare<br />
Ekologisk grupp, känslighet för eutrofiering 1 (Eg):<br />
0 <strong>–</strong> taxa vars känslighet är okänd<br />
1 <strong>–</strong> taxa som gynnas av kraftig eutrofiering<br />
2 <strong>–</strong> taxa som gynnas av måttlig eutrofiering<br />
3 <strong>–</strong> taxa som kan förekomma i både eu-, meso- och oligotrofa vatten<br />
4 <strong>–</strong> taxa som förekommer främst i oligotrofa vatten<br />
5 <strong>–</strong> taxa som förekommer endast i oligotrofa vatten<br />
Raritetskategori (Rk):<br />
RE <strong>–</strong> Försvunnen (Regionally Extinct)<br />
CR <strong>–</strong> Akut Hotad (Critically Endangered)<br />
EN <strong>–</strong> Starkt Hotad (Endangered)<br />
VU <strong>–</strong> Sårbar (Vulnerable)<br />
NT <strong>–</strong> Missgynnad (Near Threatened)<br />
DD <strong>–</strong> Kuskapsbrist (Data Deficient)<br />
Ov <strong>–</strong> Lokalt eller regionalt ovanlig<br />
M = medelvärde<br />
% = procentandel<br />
1 Värdet anger till viss del taxonets syrekrav och kan ibland vara missvisande som trofiindikator.<br />
131
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 8 <strong>–</strong> Bottenfauna<br />
VF6. Mälaren, Västra Holmen<br />
<strong>2009</strong>-03-16<br />
x: 6606850 y: 1542450<br />
Det. Martin Liungman, Medins Biologi <strong>AB</strong><br />
Metod: SS 02 81 90 + NV:s handbok för miljöövervakning<br />
RAPPORT<br />
utfärdad av ackrediterat laboratorium<br />
REPORT issued by an Accredited Laboratory<br />
ARTER/TAXA KATEGORI PROV<br />
Sy Fg Eg Rk 1 2 3 4 5 M %<br />
OLIGOCHAETA, fåborstmaskar<br />
Ilyodrilus templetoni - Southern, 1909 2 2 2 2 1 1 0,8 0,9<br />
Limnodrilus claparedeanus - Ratzel, 1868 1 2 2 3 3 5 3 9 4,6 5,1<br />
Limnodrilus hoffmeisteri - Claparède, 1862 1 2 1 2 4 5 2 3 3,2 3,5<br />
Limnodrilus sp. 1 2 1 27 27 23 26 44 29,4 32,3<br />
Tubificidae (med hårborst)<br />
HYDRACARINA, sötvattenskvalster<br />
0 2 0 1 0,2 0,2<br />
Hydracarina<br />
DIPTERA, tvåvingar<br />
0 3 0 1 0,2 0,2<br />
Chaoborus flavicans - (Meigen, 1830) 1 3 1 31 36 37 39 37 36,0 39,6<br />
Chironomus sp. (anthracinus-typ) 1 2 2 1 1 3 2 1,4 1,5<br />
Chironomus sp. (plumosus-typ) 1 2 1 4 2 5 4 6 4,2 4,6<br />
Demicryptochironomus vulneratus - (Zetterstedt, 1838) 2 2 3 1 2 0,6 0,7<br />
Procladius sp. 1 3 0 13 11 9 17 2 10,4 11,4<br />
SUMMA (antal individer): 83 85 86 96 105 91,0 100<br />
SUMMA (antal taxa): 8 6 7 7 8 7,2<br />
Totalantal taxa 10 BQI 1,3 PTI 1,8<br />
Medelantal taxa/prov 7,2 O/C-index 5,6 KEG 1<br />
Antal ind./kvm. 4 505 Diversitetsindex 2,25<br />
Laboratorium ackrediteras av Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC) enligt svensk lag. Den ackrediterade<br />
verksamheten vid laboratorierna uppfyller kraven i SS-EN ISO/IEC 17025 (2005). Denna rapport får endast återges i sin<br />
helhet, om inte utfärdande laboratorium i förväg godkänt annat.<br />
VF6. Mälaren, Västra holmen<br />
<strong>2009</strong>-03-16 Biomassa (mg)<br />
Martin Liungman, Medins Biologi <strong>AB</strong><br />
ARTER/TAXA PROV<br />
1 2 3 4 5 M %<br />
Oligochaeta 28,0 25,6 36,0 21,1 54,6 33,1 15,6<br />
Chironomidae 63,2 27,7 32,0 84,3 67,2 54,9 26,0<br />
Chaoboridae 111,9 126,8 127,1 131,2 120,2 123,4 58,4<br />
Övriga 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0001 0,0 0,0<br />
SUMMA (mg): 203,1 180,1 195,1 236,6 242,0 211,4 100<br />
Standardavvikelse: 26,9<br />
Medelbiomassa (mg/prov) 211,4<br />
Standardavvikelse 26,9<br />
Biomassa (mg/m 2 ) 10 464<br />
132
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 8 <strong>–</strong> Bottenfauna<br />
VF12. Mälaren, Fröholmen<br />
<strong>2009</strong>-03-16<br />
x: 6601150 y: 1548900<br />
Det. Martin Liungman, Medins Biologi <strong>AB</strong><br />
Metod: SS 02 81 90 + NV:s handbok för miljöövervakning<br />
ARTER/TAXA KATEGORI PROV<br />
Sy Fg Eg Rk 1 2 3 4 5 M %<br />
OLIGOCHAETA, fåborstmaskar<br />
Ilyodrilus templetoni - Southern, 1909 2 2 2 1 1 0,4 0,7<br />
Limnodrilus claparedeanus - Ratzel, 1868 1 2 2 4 0,8 1,4<br />
Limnodrilus hoffmeisteri - Claparède, 1862 1 2 1 4 5 5 4 1 3,8 6,6<br />
Limnodrilus sp. 1 2 1 9 6 8 10 33 13,2 22,8<br />
Potamothrix hammoniensis - (Michaelsen, 1901)<br />
DIPTERA, tvåvingar<br />
1 2 2 1 1 5 1,4 2,4<br />
Chaoborus flavicans - (Meigen, 1830) 1 3 1 26 32 24 43 17 28,4 49,0<br />
Chironomus sp. (anthracinus-typ) 1 2 2 1 3 0,8 1,4<br />
Chironomus sp. (plumosus-typ) 1 2 1 2 4 1 1 3 2,2 3,8<br />
Procladius sp. 1 3 0 9 7 8 10 6,8 11,7<br />
Tanytarsus sp. 2 2 3 1 0,2 0,3<br />
SUMMA (antal individer): 41 58 50 67 74 58,0 100<br />
SUMMA (antal taxa): 3 6 6 5 8 5,6<br />
Totalantal taxa 9 BQI 1,4 PTI 2,0<br />
Medelantal taxa/prov 5,6 O/C-index 5,7 KEG 1<br />
Antal ind./kvm. 2 871 Diversitetsindex 2,17<br />
Laboratorium ackrediteras av Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC) enligt svensk lag. Den<br />
ackrediterade verksamheten vid laboratorierna uppfyller kraven i SS-EN ISO/IEC 17025 (2005). Denna rapport får<br />
endast återges i sin helhet, om inte utfärdande laboratorium i förväg godkänt annat.<br />
RAPPORT<br />
utfärdad av ackrediterat laboratorium<br />
REPORT issued by an Accredited Laboratory<br />
VF12. Mälaren, Fröholmen<br />
<strong>2009</strong>-03-16 Biomassa (mg)<br />
Martin Liungman, Medins Biologi <strong>AB</strong><br />
ARTER/TAXA PROV<br />
1 2 3 4 5 M %<br />
Oligochaeta 17,2 46,6 33,5 34,0 38,0 33,9 22,4<br />
Chironomidae 18,0 54,5 11,4 14,6 66,8 33,1 21,9<br />
Chaoboridae 80,0 87,7 73,7 134,0 45,3 84,1 55,7<br />
Övriga 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0 0,0<br />
SUMMA (mg): 115,2 188,8 118,6 182,6 150,1 151,1 100<br />
Standardavvikelse: 34,5<br />
Medelbiomassa (mg/prov) 151,1<br />
Standardavvikelse 34,5<br />
Biomassa (mg/m 2 ) 7 478<br />
133
<strong>SVARTÅN</strong> <strong>–</strong> <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 8 <strong>–</strong> Bottenfauna<br />
VF16. Mälaren, Blacken<br />
<strong>2009</strong>-03-16<br />
x: 6598650 y: 1542400<br />
Det. Martin Liungman, Medins Biologi <strong>AB</strong><br />
Metod: SS 02 81 90 + NV:s handbok för miljöövervakning<br />
ARTER/TAXA KATEGORI PROV<br />
Sy Fg Eg Rk 1 2 3 4 5 M %<br />
NEMATOMORPHA, tagelmaskar<br />
Gordius sp.<br />
OLIGOCHAETA, fåborstmaskar<br />
0 3 0 1 0,2 0,6<br />
Ilyodrilus templetoni - Southern, 1909 2 2 2 1 2 2 1 1,2 3,8<br />
Limnodrilus claparedeanus - Ratzel, 1868 1 2 2 2 0,4 1,3<br />
Limnodrilus hoffmeisteri - Claparède, 1862 1 2 1 6 1 2 3 2,4 7,7<br />
Limnodrilus sp. 1 2 1 11 5 12 16 9 10,6 34,0<br />
Potamothrix hammoniensis - (Michaelsen, 1901) 1 2 2 1 0,2 0,6<br />
Tubificidae (med hårborst)<br />
DIPTERA, tvåvingar<br />
0 2 0 2 4 4 5 3,0 9,6<br />
Chaoborus flavicans - (Meigen, 1830) 1 3 1 3 4 1 2 7 3,4 10,9<br />
Chironomus sp. (anthracinus-typ) 1 2 2 1 0,2 0,6<br />
Chironomus sp. (plumosus-typ) 1 2 1 3 2 3 1,6 5,1<br />
Demicryptochironomus vulneratus - (Zetterstedt, 1838)<br />
2 2 3 1 1 0,4 1,3<br />
Monodiamesa sp. 2 3 3 1 0,2 0,6<br />
Polypedilum sp. 2 2 0 1 0,2 0,6<br />
Procladius sp. 1 3 0 6 3 8 11 6 6,8 21,8<br />
Tanytarsus sp. 2 2 3 2 0,4 1,3<br />
SUMMA (antal individer): 29 26 33 41 27 31,2 100<br />
SUMMA (antal taxa): 6 10 6 6 4 6,4<br />
Totalantal taxa 13 BQI 1,5 PTI 2,4<br />
Medelantal taxa/prov 6,4 O/C-index 5,3 KEG 1<br />
Antal ind./kvm. 1 545 Diversitetsindex 2,84<br />
Laboratorium ackrediteras av Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll (SWEDAC) enligt svensk lag. Den<br />
ackrediterade verksamheten vid laboratorierna uppfyller kraven i SS-EN ISO/IEC 17025 (2005). Denna rapport får endast<br />
återges i sin helhet, om inte utfärdande laboratorium i förväg godkänt annat.<br />
134<br />
RAPPORT<br />
utfärdad av ackrediterat laboratorium<br />
REPORT issued by an Accredited Laboratory<br />
VF16. Mälaren, Blacken<br />
<strong>2009</strong>-03-16 Biomassa (mg)<br />
Martin Liungman, Medins Biologi <strong>AB</strong><br />
ARTER/TAXA PROV<br />
1 2 3 4 5 M %<br />
Oligochaeta 27,3 30,6 33,7 32,2 13,8 27,5 30,1<br />
Chironomidae 20,3 72,7 85,8 80,6 8,7 53,6 58,6<br />
Chaoboridae 7,4 13,9 3,2 5,7 21,9 10,4 11,4<br />
Övriga 0,0 0,0001 0,0 0,0011 0,0 0,0 0,0<br />
SUMMA (mg): 55,0 117,2 122,7 118,5 44,4 91,6 100<br />
Standardavvikelse: 38,5<br />
Medelbiomassa (mg/prov) 91,6<br />
Standardavvikelse 38,5<br />
Biomassa (mg/m 2 ) 4 533
<strong>SVARTÅN</strong> - <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 9 <strong>–</strong> Mikrobiologisk undersökning<br />
BILAGA 9<br />
Tabellerade resultat <strong>–</strong><br />
bakterieförekomst i bad och råvatten<br />
135
<strong>SVARTÅN</strong> - <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 9 <strong>–</strong> Mikrobiologisk undersökning<br />
Västeråsfjärden, Mälaren Provtagningsplats: Nio badplatser i Västeråsfjärden<br />
Typ av undersökning: Standbadvatten Provtagningsperiod: juni - augusti <strong>2009</strong><br />
Provtagningsplats Antal Tjänligt Tjänligt med Otjänligt<br />
prov anmärkning<br />
Framnäs badviken/-bryggan 4 4 0 0<br />
Elba 1 1 0 0<br />
Björnöbadet badviken 6 6 0 0<br />
Ö Holmen badviken 4 4 0 0<br />
Johannisberg badviken 4 4 0 0<br />
Lövudden badbryggan 6 3 1 2<br />
Lögarängen strandlinjeavbrottet 4 4 0 0<br />
Norra Björnön 1 1 0 0<br />
Södra Björnön 6 4 2 0<br />
Summa 36 31 3 2<br />
136
<strong>SVARTÅN</strong> - <strong>VÄSTERÅSFJÄRDEN</strong> <strong>2009</strong> ALcontrol Bilaga 9 <strong>–</strong> Mikrobiologisk undersökning<br />
Hässlö vattenverk Provtagningsplats: Åsen<br />
Typ av undersökning: Råvatten Provtagningsperiod: <strong>2009</strong>-03-26--<strong>2009</strong>-05-13<br />
Variabler Enhet<br />
Datum 26-mar 13-maj<br />
Odlingsbara mikroorganismer 22°C 3 dagar cfu/ml
ALcontrol är Sveriges största laboratoriekedja för miljö- och livsmedelsanalyser med drygt 350<br />
medarbetare och ca 220 msek i omsättning. Verksamheten bedrivs med 4 laboratorier, samtliga<br />
ackrediterade av SWEDAC.<br />
ALcontrol Laboratories är Europas ledande analysföretag med högkvalificerade laboratorier i England,<br />
Irland, Holland, Frankrike och Sverige.<br />
HÄR FINNS ALCONTROL I SVERIGE<br />
Karlstad<br />
Uddevalla<br />
Jönköping<br />
Halmstad<br />
Malmö<br />
Västerås<br />
Örebro<br />
Växjö<br />
ALcontrol<br />
Box 1083<br />
581 10 Linköping<br />
www.alcontrol.se<br />
Umeå<br />
Sundsvall<br />
Söderhamn<br />
Uppsala<br />
Stockholm<br />
Södertälje<br />
Linköping