Kvalitetsredovisning 2008 - Lunds kommun
Kvalitetsredovisning 2008 - Lunds kommun
Kvalitetsredovisning 2008 - Lunds kommun
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Veberöd<br />
Vi har valt att särskilt uppmärksamma orden ”trygghet” och ”samspel” och lekens betydelse för<br />
elevernas lärande. Vi har även valt att titta på elevernas konfliktlösning. I våra styrdokument har vi tagit<br />
fasta på följande:<br />
”Skolan skall sträva efter att varje elev känner trygghet och lär sig att ta hänsyn och visa respekt i<br />
samspel med andra,” (Lpo 94)<br />
”Genom leken kan barns mönster i sätt att tänka, lösa problem och hantera information förändras och<br />
utvecklas. De prövar och utvecklar sin fysiska, psykiska och sociala kompetens. Det är i leken barn får<br />
prova olika sociala roller och lägga grunden till sin identitet. Det kan också handla om förmågan att<br />
kunna läsa av andra och försöka förstå hur de tänker det vill säga att utveckla den empatiska<br />
förmågan. När det gäller att stödja och stimulera barns utveckling och lärande kan fri lek behöva<br />
vuxnas närvaro.”(Skolverket allmänna råd och kommentarer Kvalitet i fritidshem, 2007)<br />
”Tillsammans med andra lär sig barnen hantera konflikter och intressemotsättningar och att lösa dem<br />
på ett positivt sätt.”(Skolverket allmänna råd och kommentarer Kvalitet i fritidshem, 2007)<br />
Resultat<br />
Genom observationer av elevgrupperna och diskussioner mellan pedagogerna har vi undersökt hur pedagogerna<br />
kan se att barnen känner trygghet och lär sig ta hänsyn och visa respekt i samspel med<br />
andra. Pedagogerna ser att de konstellationer som barnen leker i varierar. Eleverna prövar sig fram i<br />
gemenskapen vilket utvecklar deras samspel med andra. Nya konstellationer uppstår. Det bildas helt<br />
nya grupper i leken. Barn som tidigare inte lekt tillsammans, börjar leka. Nya elever kommer in i<br />
grupperna. Lekgrupperna är oftast öppna. Delvis kan man spåra detta tillbaka till en tydligt uttalad<br />
regel som fritids har: Alla får vara med, men barnen utvecklas också i sitt sociala samspel.<br />
Pedagogerna upplever att i början av höstterminerna behöver de gå in som vuxna och se till att alla<br />
verkligen får vara med. Allt eftersom tiden går minskar detta behov och eleverna lär sig själva att<br />
släppa in kompisar i leken – ett samspel som visar på både hänsyn, respekt och gott kompisskap. Den<br />
fria leken dominerar barnens lek på fritids. Barnen själva uttrycker att de hellre leker fritt än under<br />
handledning. Pedagogerna ser en utveckling hos barnen även i detta fall. I början av ett läsår kan det<br />
behövas stor vuxennärvaro medan det i slutet av läsåret behövs betydligt mindre.<br />
Pedagogerna ser att barnen kontinuerligt blir bättre på att hantera den fria leken. De har fått möjlighet<br />
att pröva och förbättra sin sociala kompetens, sina sociala roller och förmågan att läsa av andra. Då det<br />
blir konflikter prövas barnens trygghet, respekt, hänsyn och samspel mer än annars. Här ser pedagogerna<br />
också att barnen lär sig och utvecklas. Konflikter kräver ofta en vuxens närvaro. På fritids<br />
finns en uttalad regel som säger att om det blir bråk, kan man alltid kalla på en vuxen. Detta skänker<br />
barnen stor trygghet. I och med att de medvetet arbetar på samma sätt med att lösa konflikter har de<br />
skapat en ”konfliktlösningsrutin”. Denna har barnen tagit till sig. Det märker pedagogerna då några<br />
barn själva löst sina konflikter och först i efterhand kommit och berättat om dem. Då har de också<br />
berättat hur de gjort och deras tillvägagångssätt stämmer väl överens med de vuxnas. I andra fall har<br />
det hänt att barn kommit och berättat att de försökt lösa konflikten men nu behöver hjälp. De kan då<br />
oftast berätta var i processen de befinner sig. Pedagogerna ser tydligt att barnen lär sig att hantera konflikter<br />
och intressemotsättningar. De känner både tryggheten i gruppen, tilltro till den egna förmågan<br />
att lösa konflikter och visar att de kan lösa konflikter på ett positivt sätt.<br />
Hur kan barnen själva märka att de känner större trygghet och lär sig ta hänsyn och visa respekt i samspel<br />
med andra? Barnen märker själva att de blir insläppta i lekar. Deras utveckling i det sociala<br />
samspelet ger utdelning omgående. Så snart de lärt sig hur man gör (frågar) för att få vara med i en<br />
lek, gör de det och blir insläppta i leken. Regeln att alla får vara med hjälper dem att känna en trygghet<br />
att våga fråga. De gånger de inte blir insläppta i leken, kommer barnen oftast till en vuxen och ber om<br />
hjälp. De vet att de har rätt att vara med och försvarar sin rätt att vara med. Eleverna lär sig att lösa<br />
konflikter på ett positivt sätt. Pedagogerna märker hur ett barns konfliktlösningsstrategi ändras. Det<br />
handlar oftast om att gå från ett negativt konfliktlösningsmönster (ex. slåss, skrika) till ett positivt<br />
131