Kvalitetsredovisning 2008 - Lunds kommun
Kvalitetsredovisning 2008 - Lunds kommun
Kvalitetsredovisning 2008 - Lunds kommun
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
KVALITETSREDOVISNING <strong>2008</strong><br />
för förskola och skola inom<br />
Barn- och skolförvaltning Lund Öster<br />
Illustratör: Maria Nilsson
Barn- och skolförvaltning Lund Öster<br />
Innehållsförteckning<br />
Dalby<br />
Genarp<br />
Södra Sandby<br />
Veberöd<br />
2
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Dalby<br />
1. KVALITETSREDOVISNING TEAM DALBY<br />
HAGALUNDS ANSVARSOMRÅDE:<br />
HAGALUNDSKOLAN OCH TORNA HÄLLESTAD<br />
HAGENS FÖRSKOLA<br />
FAMILJEDAGHEMMEN<br />
TORNA HÄLLESTADS FÖRSKOLA<br />
NYVÅNGS ANSVARSOMRÅDE:<br />
NYVÅNGSSKOLAN<br />
NYVÅNGS FÖRSKOLA<br />
MÖLLEBACKENS FÖRSKOLA<br />
ÖSTRA MÖLLAGÅRDS FÖRSKOLA<br />
Dalby den 15 oktober <strong>2008</strong><br />
Berit Andréasson Per-Ola Birgersson Ronny Christensson<br />
Maggie Holgersson Ragnhild Holmgren Lisbeth Larsson<br />
Carina Olsson Hans Smith<br />
<strong>Kvalitetsredovisning</strong>en finns utlagd på skolornas hemsidor<br />
4
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Dalby<br />
1. VERKSAMHETSBESKRIVNING<br />
VISION<br />
”I Dalbys förskolor och skolor finns en lärmiljö, som skapar nyfikenhet och lust att lära<br />
och som gör att varje individ utvecklas optimalt efter sina förutsättningar.”<br />
LEDNINGSORGANISATION<br />
Inom Dalbys ansvarsområde finns 3 skolenheter med fritidshem, 2 fritidsklubbar, 5 förskolor och familjedaghem<br />
Hagalundskolan F-6<br />
Rektor<br />
Fritidshem<br />
Carina Olsson<br />
Torna Hällestad skola F-3 Bitr. rektor<br />
Fritidshem<br />
Torna Hällestad fsk<br />
Ragnhild Holmgren<br />
Hagens fsk<br />
Bitr. rektor<br />
Familjedaghem<br />
Lisbeth Larsson<br />
Nyvångskolan F-9 Rektor F-6<br />
Rektor 7-9<br />
Berit Andréasson Ronny Christensson<br />
Möllebackens fsk<br />
Bitr. rektor<br />
Nyvångs fsk<br />
Vik Laila Jönsson<br />
Nyvångskolan F-3<br />
Bitr rektor<br />
Fritidshem<br />
Fritidsklubb<br />
Maggie Holgersson<br />
Nyvångskolan 4-6<br />
Rektor<br />
Östra Möllagård<br />
Berit Andréasson<br />
Nyvångskolan 7-9 Bitr rektor<br />
Per-Ola Birgersson<br />
LEDNINGSTEAMETS ARBETE<br />
Teamet har under året träffats två timmar var fjortonde dag samt två heldagar. Ärenden som diskuterats<br />
har varit organisations- och lokalfrågor, ekonomi, barn med behov av särskilt stöd, resursteam<br />
och andra gemensamma verksamhetsfrågor. Pedagogisk utveckling i 1 – 16 perspektiv, såsom hållbar<br />
utveckling och miljö har återkommit kontinuerligt.<br />
Delar av gruppen har fortsatt med regelbundna träffar med skoladministratörerna, för att följa upp<br />
verksamheten och skapa förutsättningar för goda administrativa rutiner.<br />
Två utbildningsdagar med Urban Hansson har genomförts. Syftet har varit att synliggöra skolledarnas<br />
olika kompetenser, styrkor och svagheter samt hur gruppen ska använda den samlade kraften som<br />
finns i teamet.<br />
FAMILJEDAGHEMMEN I DALBY<br />
Familjedaghemmen i Dalby består av nio dagbarnvårdare och en barnskötare, där två arbetar med<br />
kvälls-, natt- och helgomsorg. Familjedaghemmen ger service till både Dalby och Bonderup/Björnstorps<br />
område och arbetet är i hemmiljö samt en dag i gemensam lokal. Grupperna har haft<br />
ca. 5 barn i åldern 1-10 år, vilket innebär att en del barn går i skolan och endast är i verksamhet på<br />
morgonen och eftermiddagen. Arbetstiden är 40tim/v vilket innebär att varje dagbarnvårdare har en<br />
ledig dag/v. Av denna anledning anställdes en ny dagbarnvårdare på våren. Det vore bättre för verksamheten<br />
om barnantalet minskade till 4 barn i grupperna, då de varje dag har haft poolbarn pga någon<br />
har haft ledigt.<br />
5
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Dalby<br />
HAGALUNDS ANSVARSOMRÅDE<br />
ALLÉGÅRDEN OCH HAGENS FÖRSKOLOR<br />
Förskolorna tillhör Hagalunds ansvarsområde och samarbetar med skolan och familjedaghemmen.<br />
Allégårdens Förskola har en avdelning med 13 barn i åldern 1-2 år och 3,5 personal bestående av förskollärare,<br />
barnskötare och ekonomibiträde. Detta har varit en bra lösning för att möta Dalbys behov<br />
av barnomsorg och därmed har alla barn i kö fått plats i Dalby dock ej sitt första val.<br />
Hagens Förskola har sex avdelningar varav fyra syskongrupper i åldern 1-5 år och två småbarnsgrupper<br />
1-2 år. En syskongrupp är språkförskola med fem <strong>kommun</strong>ikationssvaga barn inkluderade i gruppen.<br />
Hagen har haft under ht-07 28 barn 1-2 åringar och 63 barn 3-5 åringar samt under vt-08 30 barn<br />
1-2 åringar och 61 barn 3-5 åringar. Personalen består av 25 personer vilka är specialpedagog, förskollärare,<br />
barnskötare, vaktmästare, administratör, kokerska och ekonomibiträde. Hagen har ett tilllagningskök,<br />
där den största delen av maten lagas från grunden. Skolkonferensens ledamöter vill lyfta<br />
fram Hagens uppskattade mat med 71% ekologiskt inköp, där Hagen är bland de ledande i Kommunen.<br />
Tänkvärt inför en eventuell nedläggning! Barngruppernas storlek har under vårterminen ökat på<br />
småbarnsavdelningarna pga lång kö och stor inflyttning till Dalby. Målet med 11 barn i åldern 1-2 år<br />
och 16 barn i syskongrupp har ej uppfyllts för dessa förskolor.<br />
HAGALUNDSKOLAN<br />
Hagalundskolan är en F-6 skola med ca 190 elever som är fördelade på sju klasser. Eleverna från<br />
Torna Hällestad skola kommer till Hagalundskolan i år fyra. På skolan finns tre fritidshemsavdelningar<br />
och den fjärde avdelningen finns på Bondevägen. Ungefär 90 barn är inskrivna på<br />
fritidshem/fritidsklubb. Hela skolan arbetar med Bifrostinriktad pedagogik och läsårets teman har varit<br />
”Vår världsvandring” och ”Jorden vi ärver”. Klasserna är åldershomogena men vid verkstadsarbetet<br />
arbetar eleverna i åldersblandade grupper, F, 1-2, 3-4, 5-6.<br />
TORNA HÄLLSTADS FÖRSKOLA<br />
Torna Hällestad skola är en F-3 skola med 57 elever. I verksamheten arbetar 9 pedagoger; klasslärare,<br />
fritidspedagoger och 1 specialpedagog. Vi har haft verksamheten förlagd till Hällbodal i Dalby p g a<br />
ombyggnad av Torna Hällestad skola under hela 2007. Eleverna har varit indelade i åldersadekvata<br />
grupper på Hällbodal av utrymmesskäl För att ha personal i alla elevgrupper på Hällbodal, fick vi anställa<br />
en lärare under höstterminen.<br />
Året på Hällbodal har frestat på organisationen eftersom pedagoger har lagt mycket tid på promenader<br />
till och från lekplatser i omgivningarna och till Nyvångskolans skolgård och att vara ”bussfröken”.<br />
Skolan arbetar med Bifrost-inspirerad pedagogik och höstens tema var ”Astrid Lindgren” och vårens<br />
var ”Jorden vi ärver”. Utrymmena inomhus var tillfredställande men utomhusmiljön var begränsad. I<br />
samband med läsårsstaren fick utökat utrymme för att få plats med den nya F-klassen. Vi fick i samband<br />
med det tillgång till ytterligare en ”innergård” och därmed större lekyta. Slöjd och idrott har eleverna<br />
haft på Hagalundskolan. Eleverna bussades till Hagalundskolan och promenerade tillbaka.<br />
Vid årsskiftet var Torna Hällestad skola färdig och vi kunde ta den i bruk i januari <strong>2008</strong>. Då kunde vi<br />
återgå till en organisation med åldersblandade grupper för F-klass-år 1 och åk 2-3. Den nya skolan har<br />
verkligen uppskattats av både barn och vuxna. Alla mat till både skola och förskola tillagas i vårt nya<br />
kök och det är väldigt uppskattat av både barn och vuxna.<br />
NYVÅNGS ANSVARSOMRÅDE<br />
Nyvångs ansvarsområde består av Nyvångskolan, med verksamhet från förskoleklass till årskurs 9<br />
samt tre förskolor, Möllebacken, Nyvångs förskola och Östra Mölla gård. Totalt finns elva förskole-<br />
avdelningar inom Nyvångs ansvarsområde. På Möllebacken finns det fem avdelningar, två avdelningar<br />
1-3 år och tre avdelningar 3-5 år. På Nyvångs förskola finns det två avdelningar, en avdelning<br />
med 1-3 år och en avdelning med 3-5 år. På Östra Mölla gård finns det fyra avdelningar, två avdelningar<br />
med 1-3 år och två avdelningar med 3-5 år. Antalet barn placerade på förskola inom Nyvångs<br />
6
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Dalby<br />
ansvarsområde var i oktober 2007 , i medel 15,3 barn och i april <strong>2008</strong>, i medel 16,3 barn. Personalen<br />
är 39 till antalet och består av barnskötare, förskollärare och ekonomibiträde.<br />
Nyvångskolan är fortfarande en relativt stor F-9 skola med 614 inskrivna elever under läsåret 2007 /<br />
<strong>2008</strong>, nio fritidshemsavdelningar och en fritidsklubb.<br />
Antalet barn i fritidshem:<br />
2007: juli 153, augusti 151, september 190, oktober 183, november 183 och december 186.<br />
<strong>2008</strong>: januari 183, februari 182, mars 183, april 186, maj 185 och juni 181. Antalet barn i fritidsklubb.<br />
Medelvärde juli 2007 – juni <strong>2008</strong>: 36 barn / månad. Antalet elever har successivt minskat, men trots<br />
detta upplevs utrymmena som ganska trånga.<br />
I årskurserna F-6 är klasserna åldershomogena. I skolår 7 blandas elever från Hagalundskolan, Nyvångskolan<br />
och Skrylleängskolan. En effekt av att antalet elever reducerats under de senaste åren har<br />
varit, att de befintliga lokalerna har omdisponerats för nya verksamheter. Trots dessa åtgärder har<br />
medarbetare, år F-6 inte några funktionella arbetsrum, vilket påverkar möjligheten att utföra de flesta<br />
arbetsuppgifter på arbetsplatsen. Anledningen till detta är, att klassrummen används till fritidshems-<br />
verksamhet, modersmål och musikundervisning under senare delen av dagen.<br />
Personalen på skolan består av ca 112 personer, där ganska många arbetar deltid. All personal är organiserad<br />
i arbetsenheter och arbetslag, Pedagogisk personal bildar sex arbetsenheter och ett antal arbetslag.<br />
Lokalvårdare, fastighetstekniker och vaktmästare bildar en arbetsenhet. Administratörer, elevvårdspersonal,<br />
skolvärd, bibliotekarie och cafeteriabiträde bildar en arbetsenhet. Ledningen består av<br />
två rektorer och tre bitr. rektorer.<br />
7
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Dalby<br />
2. DEN PEDAGOGISKA VERKSAMHETEN<br />
2.1 Uppföljning av tidigare beslutade åtgärder och pågående projekt<br />
NYVÅNGSSKOLAN<br />
2. 1. 1 Elevinflytande<br />
I LPO 94 finns nedanstående mål att sträva mot<br />
Skolan skall sträva efter att varje elev tar ett personligt ansvar för sina studier och sin arbetsmiljö och<br />
successivt utövar ett allt större inflytande över sin utbildning och det inre arbetet i skolan och har<br />
kunskap om demokratins principer och utvecklar sin förmåga att arbeta i demokratiska former.<br />
NYVÅNGSSKOLAN<br />
Föreslagna åtgärder i 2007 års kvalitetsredovisning:<br />
• Förtydliga och konkretisera elevrådens uppgifter.<br />
• Förtydliga för eleverna när de kan påverka.<br />
• Fortsätta med årlig enkätundersökning för våra elever i år 4-9.<br />
• Fortsätta att diskutera konkretisering av strävansmålen, så att eleverna bättre förstår vad som<br />
krävs<br />
Redovisning av resultat<br />
Årskurs F-6<br />
Barn i F-klass har fått vara med och bestämma vilket tema som man skulle arbeta med och vad det<br />
skulle innehålla. Alla barn fick berätta vad de skulle vilja lära sig mer om. Många ville lära sig mer om<br />
djur och växter så det blev ett tema om ”Djungeln”. I årskurs 1 har barn arbetat med Bondgårdstema”.<br />
De fick ”brainstorma” kring frågor som ”Vad vill ni veta om bondgården? Hur ska vi arbeta med<br />
bondgårdstema på KA-lektioner”? (KA= kreativt arbete) osv. Det slutade med att de byggde ett litet<br />
landskap med bl.a. en bondgård. De gjorde också smör som de bredde på bullar som barn hade bakat.<br />
De läste om djur på gården. Barn i en annan etta har varit med och bestämt vad man vill forska om.<br />
Det har varit skilda ämnen som t.ex. Italien och fiskar. De har också varit med om att bestämma vad<br />
de vill skriva med skrivstil. Förutom detta har de bestämt vad de vill arbeta med på lektioner samt val<br />
av böcker och läsläxans längd.<br />
Barn i årskurs 3 har fått möjlighet att välja ämne som intresserar dem vid fri skrivning. De har också<br />
ibland kunnat välja enskilt arbete, par- eller grupparbete. Förutom detta har de kunnat välja skönlitteratur<br />
efter intresse och förmåga. I samband med arbete om Skåne har en år 3 planerat och genomfört<br />
en föreställning i form av en TV-kväll, som bland annat visades upp för föräldrar. Alla klasser har haft<br />
klassråd en gång per vecka.<br />
Elever i årskurs 4-6 har gjort upp en veckoplan varje vecka. I en veckoplan har eleverna själva möjlighet<br />
att styra när de ska göra ett givet arbete under veckan. De har även haft brainstorming eller mindmap<br />
inför ett nytt arbetsområde, framför allt hur man ska jobba. Elever har fått välja litteratur i läsgrupp<br />
och högläsning i klassen. Elever har fått välja fördjupningsuppgifter, både inom ett arbetsområde<br />
och när ett arbetsområde var klart. Elever har utvärderat arbetsområden varje vecka. Elever kan<br />
alltså vid en mängd olika tillfällen påverka undervisningen, både för egen del och för klassen som<br />
helhet. Detta är bara några exempel på inflytande över det egna lärandet som är hämtade från F-6.<br />
Flera klasser har många ytterligare exempel på vad det kan innebära.<br />
8
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Dalby<br />
Årskurs 7-9<br />
Under vårterminen <strong>2008</strong> genomfördes en enkät ( LUNK ) för elever i årskurs 8<br />
Ett par frågor gällde inflytande och tabellerna redovisas nedan.<br />
LUND NYVÅNG<br />
Skolan uppmuntrar mig att aktivt<br />
medverka i klassråd- och/eller<br />
elevråd<br />
Stämmer mycket bra 28% 35%<br />
Stämmer ganska bra 28% 30%<br />
Varken eller 25% 24%<br />
Stämmer ganska dåligt 9% 5%<br />
Stämmer mycket dåligt 8% 3%<br />
Ej svar 1% 3%<br />
Elevrådet tas på allvar av de vuxna i<br />
skolan<br />
Stämmer mycket bra 30% 42%<br />
Stämmer ganska bra 39% 41%<br />
Varken eller 17% 9%<br />
Stämmer ganska dåligt 8% 3%<br />
Stämmer mycket dåligt 4% 3%<br />
Ej svar 2% 1%<br />
Jag har fått veta vad eleverna ska ha<br />
inflytande över i skolan<br />
Stämmer mycket bra 16% 22%<br />
Stämmer ganska bra 43% 43%<br />
Varken eller 23% 22%<br />
Stämmer ganska dåligt 10% 7%<br />
Stämmer mycket dåligt 5% 4%<br />
Ej svar 4% 2%<br />
Tabell B 1: Elevernas svar på frågan ”Hur mycket FÅR du som elev vara med och bestämma<br />
om i skolan?” svarsfrekvens i procent<br />
LUND NYVÅNG<br />
B.1.1 Vad du får lära dig<br />
Väldigt mycket 15% 15%<br />
Ganska mycket 44% 47%<br />
Ganska lite 32% 29%<br />
Väldigt lite/ingenting 8% 7%<br />
Ej svar 1% 1%<br />
B.1.2 Hur ni ska arbeta, t.ex. grupparbete/projektarbete/enskilt<br />
eller lyssna<br />
på läraren<br />
Väldigt mycket 13% 12%<br />
Ganska mycket 50% 56%<br />
Ganska lite 28% 28%<br />
Väldigt lite/ingenting 8% 4%<br />
Ej svar 2% 0%<br />
9
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Dalby<br />
LUND NYVÅNG<br />
B.1.3 Reglerna i skolan<br />
Väldigt mycket 6% 9%<br />
Ganska mycket 34% 39%<br />
Ganska lite 38% 40%<br />
Väldigt lite/ingenting 21% 11%<br />
Ej svar 1% 0%<br />
B.1.4 Läxorna<br />
Väldigt mycket 11% 15%<br />
Ganska mycket 33% 44%<br />
Ganska lite 37% 27%<br />
Väldigt lite/ingenting 19% 13%<br />
Ej svar 1% 0%<br />
Bedömning av måluppfyllelse och analys<br />
Årskurs F-6<br />
Enkät 08 gav ett medelvärde på 3,9, av 5 möjliga, för inflytande över undervisning. Det är ett bra resultat<br />
men inte i förhållande till andra frågeställningar i enkäten. Orsaker till detta resultat kan vara, att<br />
elever inte upplever att de har inflytande trots att de uppenbarligen har det. Det kan också vara att elever<br />
inte upplever att de får tillräckligt stort reellt inflytande över vad de ska lära sig i förhållande till<br />
nationella mål. Vi behöver bli bättre på att tydliggöra mål, ansvar och inflytande för elever<br />
Årskurs 7-9<br />
Vi upplever att vi kommit en god bit på väg när det gäller formellt inflytande. 83 % av våra elever i<br />
årskurs 8 ansåg att elevrådet tas på allvar av de vuxna – att jämföra med <strong>kommun</strong>genomsnittet 69 %.<br />
Även när det gäller ett annat mål” förtydliga för eleverna vad och när de kan påverka” upplever vi en<br />
positiv tendens. 65 % av eleverna ansåg att de fått veta vad de ska ha inflytande över i skolan.<br />
Siffrorna stämmer väl överens med lärares och skollednings uppfattning.<br />
När det gäller elevernas svar på frågan ”Hur mycket får du som elev vara med och bestämma om i<br />
skolan?”, så stämmer Nyvångskolans resultat ganska väl överens med <strong>kommun</strong>genomsnittet, även om<br />
en viss positiv tendens kan skönjas. En markant positiv avvikelse finns när det gäller läxorna.<br />
Sannolikt beror det på många olika faktorer; att elever och lärare bemöter varandra med respekt, vårt<br />
långvariga elevdemokratiska arbete och vår läxpolicy.<br />
Åtgärder<br />
• Förtydliga för elever vad och när de kan påverka.<br />
• Fortsätta med årlig enkätundersökning för elever.<br />
• Arbeta vidare med mål att sträva mot, men fokusera på ,<br />
• ”tar ett personligt ansvar för sina studier och sin arbetsmiljö.”<br />
2. 1.2 Föräldrainflytande<br />
LPO 94: Skolans och vårdnadshavarnas gemensamma ansvar för elevernas skolgång skall skapa de<br />
bästa möjliga förutsättningarna för barns och ungdomars utveckling och lärande.<br />
BSN Lund Östers mål:<br />
Skolkonferenser, elevdemokrati och annan närdemokrati ska utvecklas.<br />
Skolans/förskolans verksamhet ska så lång möjligt motsvara elevernas och föräldrarnas<br />
förväntningar.<br />
10
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Dalby<br />
NYVÅNGSSKOLAN<br />
Föreslagna åtgärder i 2007 års kvalitetsredovisning:<br />
• Utveckla informationen till hemmen angående de nationella målen.<br />
• Utveckla kontakten mellan klassmentorer och vårdnadshavare.<br />
• Förtydliga vad vårdnadshavare kan påverka.<br />
• Marknadsföra föräldrarådet.<br />
Redovisning av resultat<br />
Under läsåret 2007 / 08 har 5 skolkonferenser genomförts. Representationen avseende elever, personal<br />
och politiker har varit god. En förälder har varit ordförande vid samtliga konferenser.<br />
Exempel på ärenden som diskuterats och fattats beslut om:<br />
September 2007: Nyanställd personal, läxpolicy, kvalitetsredovisning 2007 och budgetuppföljning.<br />
November 2007: ATAD – plan, budgetuppföljning, rapport från förvaltningens möte med skol-<br />
konferensens ledamöter, föräldrarådet, 40-års jubileum och Luciafirande.<br />
Januari <strong>2008</strong>: Personalförändringar, rapport från Nyvångskolans 40-års jubileum, kommande lokalförändringar,<br />
utvärdering <strong>2008</strong> för elever och föräldrar, bokslut 2007 och kvalitetsredovisning <strong>2008</strong>.<br />
Mars <strong>2008</strong>: Konsekvenser av bokslut 2007, IKT-rapport till nämnden, godisfri zon, bilfri vecka,<br />
lokaler – nuläge och förändringar samt föräldrarådet.<br />
Maj <strong>2008</strong>: Budget <strong>2008</strong>, arbetsorganisation <strong>2008</strong>/09, principer för schemaläggning, rapport om val till<br />
gymnasiet, sommarverksamhet, skolans cafeteria och utvärdering av skolkonferensens verksamhet.<br />
Skolkonferensens föräldrarepresentanter har haft god hjälp av föräldrarådet vid förberedelse av<br />
ärenden. Rådet har haft 5 möten under läsåret och skolan har representerats av 2 rektorer samt 3<br />
lärarrepresentanter.<br />
Bedömning av måluppfyllelse och analys<br />
Skolledningen uppfattning är att kontakten mellan klassmentorer och vårdnadshavare har utvecklats.<br />
Varje termin genomförs 1 föräldramöte och 1 utvecklingssamtal med varje elevs vårdnadshavare.<br />
Förutom dessa kontakter inbjuds en del föräldrar till kontinuerliga samtal med skolpersonal, avseende<br />
deras barns skolutveckling. Skriftlig <strong>kommun</strong>ikation sker också allt oftare via <strong>kommun</strong>ens<br />
<strong>kommun</strong>ikationssystem ”Fronter”.<br />
Vid dessa kontakter, liksom vid olika informationsmöten, tydliggörs de nationella målen.<br />
Vid årets enkätundersökning, som genomförts med vårdnadshavare som har barn i årskurs 8, kunde vi<br />
vid analys av resultatet konstatera, att flera föräldrar ansett att skolans personal lyssnat och tagit dem<br />
på allvar när de tagit kontakt med skolans personal. 88 % ansåg att detta inträffade ofta eller alltid. ca<br />
10 % tyckte att det inträffade sällan.<br />
Några exempel på kommentarer från vårdnadshavare:<br />
• Påtalar om problemen, bra info via email.<br />
• Har inte så mycket kontakt mellan utvecklingssamtalen.<br />
• Bra med mailkontakt och info.<br />
• Kunde vara bättre, men det hör till barnens ålder. Förutom föräldramöten får vi då och då lite<br />
• info via mail. Mycket bra!<br />
• Det sker endast sporadiskt.<br />
För skolledningen är det oerhört viktigt att elevers vårdnadshavare upplever att vi tar deras synpunkter<br />
på allvar, samtidigt som vi måste tydliggöra vad vårdnadshavare kan påverka.<br />
11
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Dalby<br />
Vårdnadshavares syn på skolverksamheten förs över på deras barn, vilket innebär att – har vi nöjda<br />
vårdnadshavare så får vi fler motiverade och engagerad elever.<br />
Åtgärder<br />
• Skolledningen ska fortsätta delta vid föräldrarådets möten.<br />
• Utveckla större kompetens hos våra medarbetare, för att använda ”Fronter” som<br />
<strong>kommun</strong>ikationskanal vid kontakt med föräldrar.<br />
• Utveckla information till hemmen angående de nationella målen.<br />
2. 1. 3 Matematik<br />
Kursplan i ämnet matematik: Grundskolan har till uppgift att hos eleven utveckla sådana kunskaper i<br />
matematik som behövs för att fatta välgrundade beslut i vardagslivets många valsituationer, för att<br />
kunna tolka och använda det ökande flödet av information och för att kunna följa och delta i<br />
beslutsprocesser i samhället. Utbildningen skall ge en god grund för studier i andra ämnen, fortsatt<br />
utbildning och ett livslångt lärande.<br />
FAMILJEDAGHEMMEN<br />
Familjedaghemmen har ingen läroplan, utan utgår från det kompetenta barnet i alla vardagssituationer.<br />
Redovisning av resultat<br />
Familjedaghemmen har använt uterummet dagligen i sin matematiska verksamhet. Närhet till olika<br />
skogar har gett tillfälle till många matematiska övningar. Barn har studerat pinnar, djur och blommor,<br />
som de räknat, jämfört, sorterat och lagt ihop. Besök på bondgård där lamm räknades, har varit ännu<br />
ett roligt inslag av matematik. Födelsedagar har firats och har gett flera tillfällen för räkning och<br />
sortering.<br />
Bedömning av måluppfyllelse och analys<br />
Vid intervjuer av barn har deras kunskap kunnat iakttagas. Barn har upplevt matematik som roligt, när<br />
de studerat djur i förstoringsglas samt jämfört och räknat ben. De har hämtat olika antal pinnar att<br />
lägga i en lång rad eller till kojan, som byggdes. Barn har lärt sig vilka, som haft samma ålder, men<br />
som inte varit lika långa. I vardagssysslor som bakning och matlagning har matematik fått stort utrymme.<br />
Åtgärder<br />
Familjedaghemmen vill fortsätta tillvarata alla naturens och vardagens möjligheter till matematik.<br />
ALLÉGÅRDENS OCH HAGENS FÖRSKOLOR<br />
Redovisning av resultat<br />
Matematiska begrepp har använts i alla vardagliga situationer, som ett naturligt och roligt inslag.<br />
Matematik har varit ypperlig att använda i utemiljön.<br />
Vi har följt årstidernas skiftningar och studerat växter och djur. Barn har plockat pinnar på utedagen,<br />
som de räknat, jämfört, sorterat, mätt och gjort geometriska figurer med. Vidare har de klistrat upp<br />
dem, där pinnar har bildat deras namn och ålder. Alla barn har räknats vid samling. Ibland har pojkar<br />
räknats och ibland flickor. Vid frukt och matstunder har matematiska övningar använts, som en<br />
lustfylld lek.<br />
Bedömning av måluppfyllelse och analys<br />
Pedagoger har upptäckt alltfler situationer där matematik fått rum, och barn har känt sig stimulerade.<br />
Barn kan säga sin ålder, visa med pinnar hur mängden ser ut och jämföra mängden pinnar för olika<br />
barns år. Barn har jämfört snigel och groda och sett vilket djur som är störst och minst och kunnat jämföra<br />
barn i grupp på samma sätt. Vid matstund och blöjbyte har vi konstaterat, att barn snabbt lärt sig<br />
räkna potatis, tomater, gafflar, glas, fingrar och tår.<br />
12
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Dalby<br />
Åtgärder<br />
• Fortsätta ta till vara/uppmuntra matematik i alla vardagssituationer och i temat naturen, samt<br />
använda matematiska termer, som barn känner igen i skolan.<br />
13
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Dalby<br />
NYVÅNGS FÖRSKOLOR<br />
Redovisning av resultat<br />
Vi har arbetat vidare med matematik på ungefär samma sätt som vid redovisningen år 2006 och vi har<br />
bra kunskap om ämnet. Matematik finns med i vår planering och i barns aktiviteter dagligen. Ny personal<br />
har kommit till i våra grupper och arbetet förändras utifrån individ och erfarenhet. Under vårterminen<br />
har en avdelning Östra Mölla gård inspirerats av Reggio Emilia pedagogiken.<br />
TORNA HÄLLESTADS FÖRSKOLA<br />
Föreslagna åtgärder i 2007 års kvalitetsredovisning:<br />
Vi vill arbeta med barns intresse för matematik<br />
Vi vill fördjupa vår kunskap om Reggio Emilia pedagogik och bli duktigare på att arbeta efter den.<br />
Vi kommer att fördjupa vår kunskap kring dokumentation av barns lärande.<br />
Redovisning av resultat<br />
Under året har vi haft fokus på att ha en verksamhet med hög kvalité. Vi har fått prioritera en del mål<br />
av de beslutade åtgärderna.<br />
Bedömning av måluppfyllelse och analys<br />
Vi har fortsatt att använda vardagsmatematik, för att träna begrepp som lägger grund för matematisk<br />
förståelse; ”större”, ”längre”, ”vi ska ha tre tallrikar”, ”hur många barn är vi idag?” osv. De äldsta<br />
barnen har tyckt att det varit spännande med siffror och har velat räkna ”på riktigt.”<br />
Åtgärder<br />
• Inför kommande års planering har vi valt att arbeta vidare med dokumentation och Reggio<br />
Emilia pedagogik. Detta vill vi genomföra genom handledning av en Reggio Emiliapedagogista.<br />
NYVÅNGSSKOLAN<br />
Föreslagna åtgärder i 2007 års kvalitetsredovisning:<br />
Lärare ska arbeta mer med utmanande uppgifter utanför läroboken och ta in mer problemlösning<br />
och matematikspel. Vi kommer att arbeta med ett utvecklingsarbete under kommande läsår, för att<br />
öka samstämmigheten mellan de nationella proven, och våra egna utvärderingsmetoder. Vi ska bli<br />
bättre på att tydliggöra mål, kriterier och betygskrav för främst elever, men även för<br />
vårdnadshavare.<br />
Redovisning av resultat<br />
Årskurs F-6<br />
Diskussioner har förts om att en lärobok inte ska ha en så central roll i undervisning. Problemlösning,<br />
laborativt arbete samt utematematik är de område som ska utvecklas ytterligare inom ämnet matematik.<br />
Under vt-08 har årskurs 2-3 genomfört en temavecka, 4 lektioner a 90 min, i matematik. Syftet<br />
med denna vecka var att inspirera elever till mer matte-tänk och att matte är så mycket mer än bara en<br />
mattebok. Elever från olika klasser blandades och arbetade vid olika stationer. Alla elever arbetade<br />
med alla aktiviteter på olika dagar under denna temavecka.<br />
Exempel:<br />
Spela spel<br />
Geometri och mönster<br />
Utematematik med enheter (mäta, väga)<br />
Problemlösning<br />
Under läsår 07/08 har årskurs 4-6 arbetat med matematik utomhus på olika sätt, bl.a. på två temadagar.<br />
Genom projektpengar har vi köpt in laborativt material. Hösten 2007 arbetade elever i årskurs 4 med<br />
att leka och göra olika övningar i anslutning till inledande matematikundervisning. Lärare läste en bok<br />
14
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Dalby<br />
”Att lära in matematik ute” och omformade förslag så att de passade våra klasser. Vi tränade<br />
positionssystem genom att låtsas att pinnar, stenar, löv och bokollon representerade ental, tiotal hundratal<br />
och tusental. Sen gällde det att lägga rätt tal t ex 3587 med naturmaterial.<br />
Varje barn fick ett tal fastsatt på sin rygg och genom att gå runt och ställa frågor till kamraterna, skulle<br />
han/hon lista ut rätt tal. Exempel på frågor som ställdes: Är det mer än 100? Är tiotalssiffran en nolla?<br />
Vi tränade multiplikationstabeller på olika sätt t ex genom att kasta bollar i spannar. Varje träff var<br />
värd 4p och varje grupp räknade 4, 8, 12, 16 etc. Vi övade en tabell i taget genom att leka ”Under hökens<br />
vingar kom”. Alla elever hade var sin lapp med svar i t ex 7-ans tabell. En utropare ropade t ex<br />
6x7 och då måste alla springa över planen och försöka undgå att bli tagna., Det barn som hade talet 42<br />
på sin lapp var fri och kunde inte pjättas.<br />
För att träna in längdbegrepp fick elever mäta hur långt de kunde hoppa stående längd och längd med<br />
ansats. Därefter fick de räkna ut differensen. Elever fick lära sig hur långt steg som behövdes, för att<br />
det skulle vara en meter. Efter några lektioners träning var det lätt att mäta hur många meter en<br />
fotbollsplan var, både på längden och bredden. Därefter kontrollmätte vi med meterhjul. Meterhjul användes<br />
också för att kontrollera om vi mätt rätt med linjal när vi arbetade med en karta över<br />
Nyvångskolan. Vi har fortsatt med grupperingar i matematik. 5 elever i årskurs 4 har haft sin undervisning<br />
hos specialpedagog. Genomgångar har skräddarsytts. Elever har arbetat med basmatte och fått<br />
omedelbar hjälp. Årskurs 5 har haft en liten grupp med 4 elever och ett projekt med<br />
svenska/matematik kallat ”Raggare”.Årskurs 6 har haft en liten mattegrupp med 6 elever. Vissa elever<br />
har fördjupat sig i andra matematikböcker och även arbetat med en lärobok avsedd för år 7.<br />
Årskurs 7-9<br />
Resultat från nationella prov i ämnet matematik, årskurs 9.<br />
Betyg<br />
Ej deltagit<br />
X G VG MVG<br />
Antal 9 32 46 20<br />
Procent 8 30 43 19<br />
Totalt antal elever: 107<br />
Betygsresultat<br />
Årskurs<br />
9 X G VG MVG<br />
Röd fördjupningsgr 8 20<br />
Röd gr 12 35 3<br />
Grön gr 11 1<br />
Grön (liten) gr 1 10<br />
Specgr 1 5<br />
Summa 2 38 44 23<br />
Vi har fortsatt med behovsanpassade grupper, vilket innebär att all matematikundervisning i en<br />
årskurs är schemalagd samtidigt.<br />
Innevarande år har årskurs 7 ( 94 elever ) haft 5 lärarresurser. Detta innebär 18, 8 elever/ lärare;<br />
jfr föregående läsår, 16,8 elever/lärare.<br />
Årskurs 8 ( 110 elever ) har haft 6 lärarresurser, vilket innebär 18,3 elever/ lärare; jfr föregående<br />
läsår, 15,0 elever/lärare.<br />
Årskurs 9 ( 107 elever ) har haft 6 lärarresurser, vilket innebär 17,8 elever/lärare; jfr föregående<br />
läsår, 19,5 elever/lärare.<br />
15
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Dalby<br />
Totalt sett har det skett en resursminskning till ämnet matematik, men skolledningens bedömning<br />
är, att vi använder resurserna effektivt.<br />
Samarbete med gymnasieskolan Spyken<br />
28 elever med röd fördjupningskurs har deltagit i verksamheten. Liksom tidigare år har en lärare från<br />
Spyken undervisat gruppen i gymnasiets A-kurs i matematik. Detta har skett 4 gånger under hösten<br />
och ett 10-tal gånger under våren. Eleverna i gruppen har erbjudits att genomföra nationellt prov på<br />
gymnasiets A-kurs.3 elever avstod från att genom föra provet. Av de 25 elever som genomförde provet<br />
uppnådde 15 elever MVG, 9 elever VG och 1 elev betyget G.<br />
Bedömning av måluppfyllelse och analys<br />
Årskurs F-6<br />
Genom att förlägga delar av matematikundervisningen utomhus blev ämnet matematik mer lustfyllt<br />
och konkret. Matematik har lärts in på olika sätt så att inlärningen blvit mer fördjupad. Elever fick genom<br />
mattelekar en positivare inställning till ämnet och förhoppningsvis sätter det positiva spår när det<br />
gäller förmågan att förstå, ”Learning by doing”.<br />
Nyvångskolan har under föregående läsår inte haft möjlighet att parallellägga matematiklektioner för<br />
årskurs F-3. Det har pågått diskussioner under nuvarande läsår att parallellägga matematiklektioner för<br />
årskurs 2-3 och om möjligt även för årskurs 1. Detta bör underlätta för elever med stora svårigheter att<br />
få all sin matematikundervisning i mindre grupp. Specialpedagoger och klasslärare har då möjlighet att<br />
gemensamt kunna planera och genomföra matematikundervisning på ett bra sätt för elever.<br />
Årskurs 4-6 har haft möjlighet att organisera i grupper och det har medfört att varje elev har fått hjälp<br />
utifrån sina förutsättningar. Vi kan anta att det har en viss betydelse för att så gott som alla elever har<br />
nått upp till målen. Vi har blivit bättre på att tydliggöra mål för eleven men vi måste arbeta mer med<br />
hur vi ska konkretisera mål och återkoppla studieresultat till varje elev. Under läsår 08/09 kommer vi<br />
att arbeta med skriftliga omdömen och i och med det kommer vi att konkretisera mål i alla ämnen.<br />
Årskurs 7-9<br />
62 % av eleverna har klarat VG eller MVG på det nationella provet. Ett bra resultat som berörda lärare<br />
är nöjda med. Det är t o m några procentenheter högre än föregående års goda resultat. 8 % av<br />
eleverna klarade dock inte målen för G. Detta är 6 procentenheter mer än föregående år. Vid<br />
jämförelse av resultat på nationellt prov och betygsresultat finns en relativt god överensstämmelse.<br />
Några elever som ej klarade nationellt prov har klarat missade moment därefter, och några elever har<br />
visat efterfrågade kvalitéer vid andra tillfällen. En elev som ej uppnådde målen deltog i sommarskola<br />
och blev godkänd.<br />
Elevutvärdering<br />
En summering av de olika lärarnas rapporter ger en samstämmig bild av, att eleverna är fortsatt nöjda<br />
med behovsanpassade grupper.<br />
Lärarreflektioner<br />
Under läsåret har vi haft en total minskning av resurs/elev, dock ej i årskurs 9. Resultatet i årskurs 9<br />
blev bättre än förväntat i det övre segmentet, men fler elever än tidigare år nådde inte provbetyget G<br />
vid det nationella provet. Totalt sett känner vi oss nöjda med årets resultat. Vi ser dock i nuvarande<br />
årskurs 8 ett relativt stort antal elever, som riskerar att inte uppnå målet för G under kommande läsår.<br />
Kommentar till ”Åtgärder som beslöts vid föregående års kvalitetsredovisning”. Arbetet med att bli<br />
bättre på att tydliggöra mål, kriterier och betygsresultat har fortgått, och kommer att fortsätta under<br />
kommande läsår. Vi har också fokuserat på att nå ännu bättre överensstämmelse mellan våra egna<br />
utvärderingsinstrument och nationellt prov.<br />
16
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Dalby<br />
Åtgärder<br />
• Lärare ska inför varje nytt moment tydliggöra mål för eleverna och kontinuerligt återkoppla;<br />
hur går det, vad har du lärt dig? etc.<br />
• Vi ska eftersträva att parallellägga schemat så att vi kan formera mattegrupper på ett effektivt<br />
sätt.<br />
• Vi kommer även under kommande läsår att fokusera på överensstämmelsen mellan egna<br />
mätinstrument och nationellt prov avseende G-krav.<br />
2.1.4 Engelska<br />
Kursplan i ämnet engelska: Engelska är modersmål eller officiellt språk i ett stort antal länder, förmedlar<br />
många vitt skilda kulturer och är dominerande <strong>kommun</strong>ikationsspråk i världen. Förmåga att<br />
använda engelska är nödvändig vid studier, resor i andra länder och för sociala eller yrkesmässiga<br />
internationella kontakter av olika slag. Utbildningen i engelska syftar till att utveckla en allsidig<br />
<strong>kommun</strong>ikativ förmåga och sådana språkkunskaper som är nödvändiga för internationella kontakter,<br />
för en alltmer internationaliserad arbetsmarknad och för att kunna ta del av den snabba utveckling<br />
som sker genom informations- och <strong>kommun</strong>ikationsteknik samt för framtida studier. Utbildningen i<br />
engelska har dessutom som syfte att vidga perspektiven på en växande engelsktalande omvärld med<br />
dess mångskiftande kulturer.<br />
Redovisning av resultat<br />
Resultat från nationella prov i ämnet engelska, årskurs 9.<br />
Betyg<br />
Ej deltagit<br />
X G VG MVG<br />
Antal 1 2 24 54 26<br />
Procent 1 2 22 51 24<br />
Totalt antal elever: 107<br />
Betygsresultat<br />
Betyg - G VG MVG<br />
Antal 1 30 50 26<br />
Procent 1 28 47 24<br />
Totalt antal elever: 107<br />
Bedömning av måluppfyllelse och analys<br />
75 % av eleverna har klarat VG eller MVG på det nationella provet. Vid betygsättning blev resultatet<br />
69 % VG och MVG. 2 elever har ej genomfört proven fullständigt, men fick ändå slutbetyg G. Betyget<br />
ska ju innehålla även andra moment, vilket finns poängterat i Skolverkets anvisningar. I stort sett ansåg<br />
de undervisande lärarna att slutbetygen stämde väl överens med resultaten på de nationella proven.<br />
Lärarna ansåg att de nationella proven fungerade ganska väl som riktvärde, men att de är förhållandevis<br />
generösa när det gällde gränser för betygsättning. Extra stöd har givits till ett antal elever med speciella<br />
behov och detta har visat sig positivt och gynnat deras utveckling. Med tanke på senare tids diskussion<br />
om jämlikhet mellan pojkar och flickor följde vi upp deras slutbetyg. Det finns en viss<br />
antydan att pojkar har lägre slutbetyg än vad de nationella proven visat.<br />
Åtgärder<br />
• Se över möjligheten att ytterligare en gång förbättra rutinerna vid den muntliga prövningen.<br />
• Beskriva processen läs- och språkinlärning i ämnet<br />
17
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Dalby<br />
2. 1. 5 Elever med behov av särskilt stöd<br />
Grundskoleförordningen 5 §<br />
Särskilt stöd skall ges till elever med behov av specialpedagogiska insatser. Sådant stöd skall i första<br />
hand ges inom den klass eller grupp som eleven tillhör. Om det finns särskilda skäl, får sådant stöd i<br />
stället ges i en särskild undervisningsgrupp.<br />
NYVÅNGSKOLAN<br />
Föreslagna åtgärder i 2007 års kvalitetsredovisning:<br />
Kallelse till överlämnandekonferenser, förskola – förskoleklass samt år 3 – år 4, ska gå ut under slutet<br />
av vårterminen med uppföljning i slutet av september. Övriga överlämnandekonferensen sker vid<br />
behov eller enligt redan inarbetade rutiner, t ex övergång skolår 6 till skolår 7.<br />
Utveckla formen för klasskonferensen.<br />
En grupp för elever med diagnosen Asperger/autism ska skapas. Eleverna ska ha tillhörighet till en<br />
klass och följa klassen på de lektioner där det är möjligt. Med gruppen ska specialpedagoger och en<br />
elevassistent arbeta.<br />
Fortsätta med handledning för elevassistenter.<br />
Fortsätta med KOMET- utbildning för personal.<br />
Fortsätta utvärdera övergången för blivande 6-åringar.<br />
Fortsätta omdisponera resurser utifrån behov.<br />
Fortsätta med årliga enkätundersökningar för våra elever i år 7-9 samt för föräldrar med barn i<br />
skolår 8. Utbilda våra arbetslagsledare till KOMET-handledare, så att de kan handleda samtliga<br />
lärare som undervisar år 7-9. Arbeta för att IKT-plattformen ska kunna användas av barn med behov<br />
av särskilt stöd.<br />
Redovisning av resultat<br />
Årskurs F-6<br />
Överlämnade från avlämnande och mottagande personal har skett. Elevassistenter har haft kontinuerlig<br />
handledning av specialpedagog under läsår 07/08. Specialpedagoger har bidragit med tips och idéer<br />
och varit med vid planering av anpassning i klassrum för elever med behov av särskilt stöd.<br />
Fördelning av resurser har omdisponerats, vid behov, av elevvårdsteamet.<br />
Förutom vanlig samordnad specialundervisning har det under läsåret funnits en liten grupp för elever<br />
med utåtagerande beteende. När dessa elever har haft praktiskt/estetiska ämnen har de följt sin klass.<br />
Under våren har det visat sig att det har behövts en elevassistent vid dessa tillfällen, för att skapa en<br />
fungerande arbetsmiljö. En av eleverna har under vårterminen gått till sin klass en gång i veckan för<br />
att successivt kunna återgå till vanlig klassrumsundervisning. Ytterligare en liten undervisningsgrupp<br />
har funnits under läsåret för elever med aspergerproblematik. Även dessa elever har haft behov av<br />
elevassistent i de praktiskt- estetiska ämnena. Ett par av dessa elever har vid vissa tillfällen kunnat gå<br />
tillbaka till sina klasser. Varje morgon har de dock kommit till lilla gruppen för att få information om<br />
dagens aktiviteter.<br />
Under vårterminen tog Nyvångskolan emot en elev med specifika behov som mestadels undervisas individuellt<br />
av en specialpedagog. Totalt har en speciallärare, tre specialpedagoger (förstärkt med en till<br />
under vårterminen 08 och ytterligare en under slutet av vårterminen), två resurslärare och fem elevassistenter<br />
arbetat med elever med behov av extra stöd.<br />
Lärare från två arbetsslag, F-6, har ökat sin kompetens genom att deltaga i KOMET, handledd av en<br />
specialpedagog. KOMET kan kort beskrivas som en metod som syftar till att fokusera på positiva<br />
beteenden samt negligera de negativa. Den gamla formen för klasskonferens har utgått och ersatts med<br />
något som vi kallar för EVB, dvs elevvårdsberedande konferens. I EVB samlas alla lärare som undervisar<br />
i en klass. Tillsammans går man igenom en klass och diskuterar olika former av åtgärder. Mer-<br />
18
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Dalby<br />
parten av ärenden löses i denna grupp. Om man inte lyckas kan man hänskjuta ärendet till elevvårdskonferens.<br />
Årskurs 7-9<br />
Enkätundersökning har genomförts och elever fick ta ställning till frågan:<br />
”Får du det stöd i skolan som du behöver för din utveckling”?<br />
Resultatet av frågan redovisas i nedanstående tabell.<br />
11. Får du det stöd i skolan du behöver för din utveckling? 5 står för alltid och 1 står för aldrig.<br />
Alternativ Antal åk7 åk8 åk9 Totalt Procent<br />
Alltid 5 50 40 34 124 42% 620<br />
4 33 50 51 134 45% 536<br />
3 5 12 13 30 10% 90<br />
2 1 3 2 6 2% 12<br />
Aldrig 1 0 1 0 1 0% 1<br />
Svarsfrekvens: 94 %<br />
Antal svar 89 106 100 295 Medelvärde 4,3<br />
Tre av fyra arbetslagsledare har under året genomgått Kometutbildning och handlett i stort sett<br />
samtliga lärare. IKT-ansvariga har arbetat intensivt för att få vår maskinpark välfungerande och funktionell,<br />
för elever med behov av särskilt stöd. Nya datorer har köpts in och gamla datorer har uppgraderats.<br />
Resultatet har blivit bättre även om kostnaderna har blivit smärtsamt höga.<br />
Bedömning av måluppfyllelse och analys<br />
Årskurs F-6<br />
I årskurs F-1 har ordinarie personal arbetat för en ”samlad skoldag”. Då kompetensutveckling, vikariat,<br />
sjukdomar och möten oftast genererar tid av personal har det inte blivit den naturliga personalbemanning<br />
som var tänkt. Dock är det generellt en minskning av vikarier under skoltid och framförallt<br />
en bättre trygghet för elever.<br />
KOMET har stärkt lärarna i deras arbete med att bemöta utåtagerande elever. Innehållet i kursen är<br />
inte något nytt och revolutionerande men lärarna har lärt sig att på ett mer strukturerat sätt förhålla sig<br />
till eleven. Det har varit utvecklande handledarmöten som uppskattats av personalen. Det är viktigt att<br />
hitta rätt undervisningsform för elever med behov av särskilt stöd.<br />
Det kan vara en liten grupp i ett speciellt ämne, en liten grupp större delen av skoldagen, anpassat<br />
material och speciella genomgångar. Hela tiden försöker vi tillsammans hitta optimala lösningar för<br />
elever med stort behov av stöd. Alla lärare, med stöd av elevassistenter, har ansvar för att hitta lösningar.<br />
En resursförstärkning, vad det gäller elever med svårighet att klara de nationella målen i engelska,<br />
har skett. Specialpedagogen har skräddarsytt program för en enskild elev utifrån hans/hennes<br />
speciella behov. Elevvårdsteamet har en central roll när det gäller att samordna insatser.<br />
Överlämnandekonferenser bör skolledningen formellt kalla till. Information har skett mellan<br />
överlämnande och mottagande klasslärare men övriga berörda lärare har inte fått samma kvalitet på<br />
utlämnad information. Lärare och skolledning är överens om att det är av stor vikt att samtliga lärare<br />
får tillräckligt med information som man behöver för att kunna bemöta elever på rätt sätt. Dalbys<br />
skolledare utvärderar årligen övergångsplaneringen gällande inskolning av 6-åringar.<br />
När det gäller undervisning i specialgrupper finns det en risk att grupperna blir permanenta.<br />
Målsättningen har varit att elever ska återgå till sin klass. Ett led i detta har varit att en elev återgått till<br />
klassundervisning en dag i veckan. Tanken är att eleven ska utöka tiden med klassen nästa läsår och att<br />
ytterligare någon elev går tillbaka till sin klass. Klasslärare och resurslärare/specialpedagog har ett<br />
stort ansvar att se till att goda förutsättningar finns för att dessa elever ska lyckas i sina klasser. Det<br />
kan t ex handla om skriftliga instruktioner i punktform, gemensam planering och korta arbetspass.<br />
19
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Dalby<br />
Vad det gäller samordnad specialundervisning är det viktigt att hitta flexibla gruppsammanssättningar<br />
av elever för att få optimala förutsättningar för inlärning. Ett stort hinder för att en bra<br />
specialundervisning ska kunna bedrivas är när elever med beteendeproblematik och<br />
inlärningssvårigheter sätts i samma grupper. Under läsåret har en sådan grupp splittrats och eleverna<br />
har fått parvis eller individuell undervisning. Detta har gett bättre resultat. Det är av stor vikt att<br />
samplanering mellan klasslärare och speciallärare/resurslärare fungerar så att eleven inte kommer i<br />
kläm. Lika viktigt är det att hitta flexibla lösningar för specialundervisning så att elever och föräldrar<br />
tycker att de får tillräckligt med stöd.<br />
I enkät 08 har 94% av elever årskurs 4-6 angett att de alltid eller nästan alltid får det stöd de behöver<br />
för sin utveckling. Medelvärde för denna fråga är 4,5 av 5. Jämfört med förra året är det en liten förbättring<br />
( m=4,43 för 2007). Det var ett mycket bra utfall även om vi strävar mot 5,0.<br />
Till stor del är personal F-6 nöjda med EVB (elevvårdsberedning) men det har framkommit<br />
synpunkter om att man vill ha arbetsledaren med vid dessa konferenser. Det har upplevts som positivt<br />
att man tillsammans kan komma fram till lösningar på problematiken.<br />
Årskurs 7-9<br />
Skolledningens bedömning är, att KOMET-utbildningen som i stort sett alla lärare genomgått, har<br />
medfört ett mer professionellt agerande vid möte med ”störiga”, utåtagerande<br />
elever.Handledarträffarna har varit utvecklande och gett medarbetare möjlighet att diskutera problem<br />
och gemensamt utarbeta strategier för handling i klasrumssituationer. Hittills har vi haft relativt goda<br />
möjligheter att på olika sätt hjälpa elever med behov av stöd.<br />
Åtgärder<br />
• Kallelse till överlämnandekonferenser, förskola – förskoleklass samt år 3 – år 4, ska gå ut<br />
under slutet av läsår 08/09 med uppföljning i slutet av september 2009.<br />
• Vi ska fortsätta omdisponera resurser utifrån behov.<br />
• Vi ska fortsätta med EVB och en utvärdering ska ske vid slutet av läsåret.<br />
Vi ska hitta flexibla lösningar för att hitta den optimala lösningen för varje enskild elev.<br />
• Vi ska fortsätta med liten undervisningsgrupp för elever med koncentrationssvårigheter/<br />
beteendeproblematik med målsättning att de ska delta i klassens undervisning innan läsåret är<br />
slut.<br />
• Vi ska fortsätta med liten undervisningsgrupp för elever med Asperger/autism men även här<br />
arbeta för att eleverna kan delta i klassundervisningen i större utsträckning.<br />
• Vi ska använda verktyget Sociala berättelser för elever som ofta hamnar i konflikt<br />
• Vi ska erbjuda specialundervisning för de elever som befaras att inte nå målen för sin årskurs.<br />
• Vi ska erbjuda specialundervisning för de elever som inte når målen på de nationella proven år<br />
5.<br />
Åtgärdsprogram ska följas upp noggrant.<br />
• Fortsätta med årlig enkätundersökning för elever i årskurs 7-9 samt för föräldrar med barn i<br />
årskurs 8.<br />
• Beskriva läs- och språkutveckling för elever med behov av särskilt stöd.<br />
2. 1. 6 Utvärdering av undervisningen<br />
BSN Lund Östers mål:<br />
Från år 5 i grundskolan ska eleverna ges möjlighet att varje läsår utvärdera hur undervisningen i<br />
varje ämne eller ämnesblock genomförs.<br />
20
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Dalby<br />
NYVÅNGSKOLAN<br />
Redovisning av resultat<br />
Vid vårens enkätundersökning fick eleverna ta ställning till frågorna:<br />
”Är du nöjd med den undervisning du får i skolan?”<br />
”Om inte, i vilket/ vilka ämnen?”<br />
Resultatet av den första frågan redovisas i nedanstående tabell.<br />
12. Är du nöjd med den undervisning du får i skolan? Om inte, i vilket/vilka ämne/n?<br />
Alternativ Antal åk7 åk8 åk9 Totalt Procent<br />
Alltid 5 25 23 26 74 26% 370<br />
4 47 54 55 156 55% 624<br />
3 9 21 11 41 14% 123<br />
2 3 5 5 13 5% 26<br />
Aldrig 1 0 0 2 2 0% 2<br />
Svarsfrekvens: 91 %<br />
Antal<br />
svar 84 103 99 286 Medelvärde 4,0<br />
Inom varje undervisningsgrupp i årskurs 7-9 och inom varje ämnesområde har under året uppföljningar<br />
och utvärderingar av undervisning genomförts. Lärare har lämnat in sammanställningar till<br />
skolledningen. Formerna för de genomförda utvärderingarna har liksom tidigare, varierat från öppna<br />
frågor till mer styrda frågeformulär. Mångfalden är oerhört viktig, därför har muntliga och skriftliga<br />
former tillämpats.<br />
Några exempel på beskrivning av tillvägagångssätt och analyser gjorda av lärare:<br />
Lärare som undervisar i So.<br />
Utvärdering av Olympiaden för årskurs 7<br />
”Detta är ett samarbete mellan främst SO och idrott, men även andra ämnen som svenska, var till viss<br />
del inblandade. Idrottslärare och jag genomförde detta lilla tema för första gången föregående år, och<br />
då det föll väl ut genomförde vi det i år i två klasser. Dessutom hoppade andra kollegor på konceptet<br />
och var nöjda med resultatet. Den avslutande olympiaden bygger på att eleverna under en längre tid<br />
arbetat med Antiken i So och svenska, samt provat på de olika grenarna under idrottslektioner.<br />
Eleverna fick utvärdera de olika momenten i So, som innehöll både enskilda och gruppvisa uppgifter.<br />
Dessa låg till grund för den tipspromenad som inledde olympiaden. Man var nöjd med lektionsarbetet<br />
och en del insåg att det krävs lite disciplin för att kunna hålla deadline inför en redovisning.<br />
Själva olympiaden bestod av olika grenar som skulle påminna om de ursprungliga antika spelen:<br />
Dragkamp (brottning), spjutkastning, längdhopp med vikter, diskus, hästkörning med elever som<br />
hästar samt två löpgrenar. Man tävlade i 3- eller 4-mannalag och här har ju alltid elever synpunkter på<br />
indelningen. Varje lag hade ett grekiskt gudanamn, förstås. Dagen avslutades i hemkunskapssalarna<br />
med att klasserna lagade sin egen lunch, vilket var mycket uppskattat (grekisk sallad och scones).<br />
Vi har bara fått positiva reaktioner, men även en del synpunkter som kan vara till hjälp för att förbättra<br />
den här redovisningsformen ytterligare. Efter lunch var det prisutdelning och alla fick en<br />
chokladmedalj runt halsen och särskild ära till vinnarna. En rolig kommentar i utvärderingen var, att<br />
trots att man blev sist, så var det roligt och man kunde vara nöjd med sitt lags insats. Det känns som<br />
om detta kommer att vara ett bestående inslag en tid framöver och det finns tankar om att involvera<br />
flera ämnen såsom bild, drama med mera”.<br />
Lärare som undervisar i biologi / kemi / matematik<br />
21
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Dalby<br />
Utvärderingens utformning: Eleverna har fått skriva fritt om de åtta olika områden som är uppräknade<br />
i tabellen nedan. Efter tabellen redovisas resultat och analys.<br />
22
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Dalby<br />
Sammanställning av utvärderingar<br />
Klass/grupp<br />
områden<br />
Mål/betyg<br />
Läroboken<br />
Lektioner<br />
Laborationer<br />
Läxor/läxförhör<br />
Prov<br />
Läraren<br />
Eleven<br />
Biologi, 9b<br />
Eleverna anser att de blivit informerade<br />
om vilka målen är och<br />
vad som krävs för de olika betygen.<br />
Bra bok, förklarar på ett enkelt<br />
och bra sätt, är tillsammans med<br />
anteckningar bra.<br />
Tydliga och ordent-<br />
liga genomgångar. Lätt att hänga<br />
med och användbara<br />
anteckningar. Bra<br />
arbetsuppgifter.<br />
Jättebra med läxor. Blir väl förberedd<br />
inför prov. Lagom långa<br />
och många. Bra frågor.<br />
Varierande och bra frågor. Hög<br />
nivå för VG och MVG. Bra<br />
spridning i tiden. Svårt ibland att<br />
veta hur mycket man ska svara<br />
för full poäng. Lätta att plugga<br />
till.<br />
Väl förberedd, tydlig och<br />
noggrann. Går igenom det viktiga.<br />
Är lagom sträng. Förklarar<br />
bra. Får oss att vilja prestera<br />
bättre.<br />
De flesta eleverna tycker att de<br />
har tagit ansvar för sitt arbete.<br />
En del tycker att de borde läst<br />
läxorna bättre. Många är nöjda<br />
med sitt arbete.<br />
23<br />
Kemi, 8c Matematik,7ab<br />
Eleverna skriver att de<br />
känner till mål och betygskriterier<br />
eftersom de<br />
har fått en sammanställning<br />
över detta.<br />
Bra, lätt att förstå, ibland<br />
lite väl mycket text, bra<br />
sammanfattningar.<br />
Man lär sig mycket, bra<br />
med demonstrationer och<br />
att anteckna.<br />
Roliga, gör att man förstår<br />
bättre, kul att ta ansvar,<br />
bra att arbeta med<br />
olika kompisar, man blir<br />
motiverad.<br />
Lagom långa/många, förstår<br />
mer, bra för att man<br />
slipper plugga mycket till<br />
proven , läxförhören gör<br />
att man blir mer seriös,<br />
man får testa hur mycket<br />
man kan.<br />
Bra med G-frågor först,<br />
lagom stora/svåra, tydliga<br />
bra frågor, man känner att<br />
allt är genomgånget innan<br />
proven.<br />
Lär ut bra, förklarar bra,<br />
bra genomgångar med<br />
anteckningar på tavlan,<br />
blir motiverad, ibland<br />
övertydlig, du uppmuntrar<br />
och hjälper till<br />
vid behov.<br />
De flesta eleverna tycker<br />
att de arbetar bra och gör<br />
sina läxor. En del skriver<br />
att de bör lägga ner mer<br />
arbete både i skolan och<br />
hemma.<br />
Eleverna har ej någon<br />
tydlig beskrivning på<br />
mål/betyg. De nämner att<br />
det är viktigt att vara aktiv,<br />
ta ansvar, kunna<br />
redovisa och ha bra prov-<br />
resultat.<br />
Bra med många uppgifter<br />
och olika svårighetsgrad.<br />
Bra med ett läxkapitel.<br />
Blå rutorna är till god<br />
hjälp spec. om man<br />
missat någon genomgång.<br />
Tydliga, bra och nödvändiga<br />
genomgångar,<br />
ibland lite för långa. Lagom<br />
med ca 10 min<br />
genomgång och sen eget<br />
arbete resten av lektionen.<br />
Bra med läxor, de är nyttiga,<br />
man lär sig mycket.<br />
Läxförhören gör att man<br />
tar läxan på allvar.<br />
Lagom många, innehållet<br />
motsvarar det som är genomgånget.<br />
Man blir<br />
nervös inför prov. Det är<br />
roligt med prov. Man får<br />
reda på hur bra man är.<br />
Får alltid hjälp, är snäll,<br />
säger till om det är<br />
stökigt, förklarar tydligt<br />
och bra, har koll så att<br />
alla hänger med, lagom<br />
sträng.<br />
De flesta eleverna tycker<br />
att de gör en bra arbetsinsats<br />
både i skolan och<br />
hemma. En del tycker att<br />
de pratar i onödan under<br />
eget arbete.
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Dalby<br />
Resultat och analys av utvärderingarna<br />
Inflytande över det egna lärandet<br />
Eleverna är över lag mycket nöjda. De är nöjda med lärobok, genomgångar, arbetsuppgifter, den hjälp<br />
de får under lektionerna, småläxor, läxförhör, prov och deras egen insats.<br />
Eleverna tycker att genomgångarna med anteckningar/uträkningar är av stor betydelse. Ämnena innehåller<br />
många termer och begrepp som de behöver få förklarade.<br />
Eleverna tycker att det är bra med småläxor och läxförhör under ett större arbetsområde. Läxförhören<br />
ger både mig och varje elev en uppfattning om deras kunnande och om vad som måste repeteras.<br />
Läxförhören ger möjlighet till en formativ bedömning. Ett större arbetsområde avslutas med ett prov<br />
som då blir en del av den summativa bedömningen. En del uppgifter som varit med på läxförhören<br />
återkommer på provet.<br />
Resultaten är goda om jag ser till antalet elever som åtminstone är godkända. I klass 9b (biologi) är<br />
alla elever åtminstone godkända. Ca 26% är G, 44% är VG och 30% är MVG. I klass 8c (kemi) får en<br />
elev ej betyg men eleven är på god väg att uppnå godkänt. Ett gemensamt åtgärdsprogram finns.<br />
Ytterligare två elever i klass 8c har åtgärdsprogram. Båda två har klarat godkänt. I klassen blir ca 4%<br />
ej G (motsvarar en elev), 30% G, 59% VG och 7% MVG. I grupp 7ab (matematik) är alla åtminstone<br />
godkända.<br />
Det som har påverkat resultaten är en mängd faktorer. Eleverna är lugna, nyfikna, positiva och de<br />
tycker att kunskap är roligt. Jag tycker att det är viktigt att ha en god och omsorgsfull relation till<br />
eleverna och att ha goda ämneskunskaper. Det gäller att ständigt lyssna till dem och vara lyhörd på<br />
olika sätt. Det är viktigt att verkligen se den grupp elever man faktiskt har och utgå från just den gruppen<br />
med de eleverna.<br />
För att tydliggöra mål, krav, kriterier och bedömning för eleverna utgår jag från gemensamt antagna<br />
dokument. Jag återkommer under terminens arbete till dessa och för en dialog med eleverna så att de<br />
har en möjlighet att påverka arbetet. Lektionernas innehåll styrs till stor del av kursbeskrivningarna,<br />
mål att uppnå och mål att sträva mot. Elevernas inflytande kommer därför mycket att gälla prov (antal,<br />
tidpunkt), läxor, läxförhör, att arbeta enskilt eller gemensamt med vissa arbetsuppgifter m.m. Jag<br />
förhör mig ofta om eleverna har några speciella önskemål. Eleverna tycker att det är av stor vikt att<br />
man frågar dem om det är ok att genomföra olika moment på ett visst sätt. Oftast vill de inte ändra<br />
något i förslaget men de vill bli tillfrågade. Det är viktigt för dem.<br />
Bedömning av måluppfyllelse och analys<br />
Vi kan konstatera att 95 % av eleverna ofta eller alltid varit nöjda med undervisningen. Likaså framgår<br />
av tabellen att 5 % av eleverna sällan eller aldrig varit nöjda med den undervisning vi erbjudit.<br />
Resultatet stämmer väl överens med ledningens uppfattning om, att undervisningen oftast håller hög<br />
kvalité och att det huvudsakligen beror på engagerade, lyhörda och kompetenta medarbetare. Eleverna<br />
trivs i skolan, är oftast nöjda med undervisningen och presterar mycket goda resultat. Meritmedelvärdet<br />
för årskurs 9 (inklusive elev på LSR) blev 232,5 poäng. Liksom föregående år bör noteras<br />
stor differens mellan pojkar (215,5 p) och flickor (252,9 p). Att några procent sällan eller aldrig är<br />
nöjda kan bero på att de ej fått igenom sin vilja att välja lärare.<br />
Åtgärder<br />
• Fortsätta med årlig enkätundersökning för våra elever i årskurs 4-9, där ett av målen är att<br />
minska antalet elever som sällan eller aldrig är nöjda.<br />
• Samla in sammanställningar och analyser av utvärderingsresultat från 2 undervisningsgrupper/lärare.<br />
Resultaten kommer att diskuteras med resp. lärare vid kommande<br />
medarbetarsamtal.<br />
24
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Dalby<br />
2. 1. 7 Övrigt<br />
ToORNA HÄLLESTAD SKOLA<br />
Redovisning av resultat<br />
Föreslagna åtgärder i 2007 års kvalitetsredovisning:<br />
Mer utbildning inom området ”betyg och bedömning” behövs.<br />
De fysiska aktiviteterna skall fortsätt i samma form. Vid ombyggnad av skolorna skall miljöer som<br />
stimulerar till rörelse och aktivitet prioriteras både utomhus och inomhus.<br />
Bedömning av måluppfyllelse och analys<br />
Vi har tagit del av arbetet kring ”betyg och bedömning” och skall arbeta vidare med det. Vi har fortfarande<br />
inte reviderat våra kravnivåer. När det gäller Torna Hällestad skolas fysiska miljö har vi verkligen<br />
nått alla mål. Vi har fått en innemiljö som både ger lugn och harmoni, men också inbjuder till<br />
kreativitet och arbete. Utomhus har vi fått en helt ny skolgård med nya lekredskap som inbjuder till lek<br />
och olika slags aktiviteter, men också till eget skapande.<br />
Åtgärder<br />
• Vi skall fortsätta att utbilda personalen inom området ”betyg och bedömning”.<br />
• När det gäller Torna Hällestad skola har vi fått en inomhusmiljö som skänker lugn och<br />
harmoni, men också inbjuder till kreativitet och arbetsglädje. Utomhus har vi fått en något<br />
mindre skolgårdsyta än tidigare och vi väntar fortfarande på vår ”extrayta” som ligger i<br />
anslutning till skolgården. Den skall inredas med bautastenar och möjlighet till olika<br />
utmaningar och utrymme för eget skapande.<br />
2.2 Kunskap, lärande och färdigheter<br />
I Dalby har vi valt att särskilt följa upp och beskriva ganska detaljerat hur vi arbetar med språk- och<br />
läsutveckling.<br />
2.2.1 Språk- och läsutveckling<br />
Lpfö 98<br />
Förskolan ska lägga grunden för ett livslångt lärande. I förskolan skall barnen möta vuxna som ser<br />
varje barns möjligheter och som engagerar sig i samspelet med både det enskilda barnet och barngruppen.<br />
Förskolan ska sträva efter att varje barn:<br />
-utvecklar sin förmåga att lyssna, berätta, reflektera och ge uttryck för sina uppfattningar<br />
-tillägnar sig och nyanserar innebörden i begrepp, ser samband och upptäcker nya sätt att förstå sin<br />
omvärld<br />
-utvecklar ett rikt och nyanserat språk och sin förmåga att <strong>kommun</strong>icera med andra och uttrycka tankar<br />
-utvecklar sitt ord- och begreppsförråd och sin förmåga att leka med ord, sitt intresse för skriftspråk<br />
och för förståelsen av symboler samt deras <strong>kommun</strong>ikativa funktioner<br />
-som har ett annat modersmål än svenska utvecklar sin kulturella identitet samt sin förmåga att <strong>kommun</strong>icera<br />
på svenska som sitt modersmål<br />
FAMILJEDAGHEMMEN<br />
Redovisning av resultat<br />
Familjedaghemmens mål är att sätta barnet i centrum, våga uttrycka sig, vänta på sin tur och ta initiativ<br />
i leken. Temat Livsstil och hälsa har gett många tillfällen till socialt samspel. Genom styrda och<br />
spontana aktiviteter har de utvecklat språket med nya ord, begrepp och även satt ord på tankar. Dessa<br />
aktiviteter har de haft på Scoutstugan i delade grupper, ute eller i hemmet. Genom sång, rörelse, rim<br />
och ramsor har de fått lära känna sin kropp och benämnt sina kroppsdelar. Genom kostens betydelse<br />
fick de många nya begrepp. Utemiljön har gett många tillfällen till lustfyllda lekar och socialt samspel<br />
25
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Dalby<br />
Bedömning av måluppfyllelse och analys<br />
Temat har inspirerat till spontana lekar, som Let´s dance, gymnastik, brottning och lek i snön. De har<br />
också gjort cirkusföreställningar. I barnintervjuerna har det framkommit hur de uppskattat klättring i<br />
träd, springet på ängar och att inte vara still. Härmed har det sociala samspelet gett många nya ord och<br />
begrepp i barnens språkutveckling<br />
Åtgärder<br />
• Utbildning i TRAS planeras. Barngrupperna bör minskas för att bättre uppmärksamma varje<br />
barn.<br />
ALLÉGÅRDEN OCH HAGENS FÖRSKOLA<br />
Redovisning av resultat<br />
I förskolornas arbetsplan är vår målsättning att språklig utveckling äger rum i ett socialt sammanhang.<br />
Språklig träning ska följa alla aktiviteter i förskolan, som ett roligt och naturligt inslag. Vi ska ge varierande<br />
möjligheter att utveckla ett rikt språk, som omfattar både svenska och det egna modersmålet i<br />
ord, bild, föremål, tecken, rytm, musik och kroppsspråk. Vi ska ge barnen LUST att <strong>kommun</strong>icera,<br />
upptäcka språket och öka deras självkänsla. Barnen ska få möjlighet att samspela och påverka sin omgivning.<br />
Vi främjar den <strong>kommun</strong>ikativa miljön genom tydlighet (ord, bild, föremål, tecken vid behov),<br />
delar in barnen i mindre grupper och avgränsar aktiviteterna rumsmässigt.<br />
På Allégården har vi lagt störst vikt vid sången, som ett redskap att utveckla språket. I Hagens tema<br />
Astrid Lindgren har det funnits många olika tillfällen att arbeta med språkutveckling på ett lustfyllt<br />
sätt. Emil i Lönneberga berättade om sin familj, vad de heter, arbetar med och hur de bor. Naturligtvis<br />
fick barnen också uppleva hur lång tid det tar att göra trägubbar. Barnen har varit på Pippis<br />
Söderhavsö och bekantat sig med hav, himmel och strand, här var det också mycket sång, musik och<br />
rörelse. Karlsson på taket åkte med barnen till Danmark och såg hur barnen bodde, lyssnade på hur de<br />
säger hej och tog reda på vad de äter. Nils Karlsson Pyssling och Bertil lärde barnen en ny<br />
vänskapssång, pratade om att vara ensam och hur bra det är att ha en kompis. Lotta på<br />
Bråkmakargatan berättade vad hon var bra på och detta uppmuntrade barnen att våga tala om vad de<br />
var bra på. För alla är bra på något! Temat avslutades med att personalen spelade teater för barnen när<br />
Pippi är på kalas hos Tommy och Annika. Efteråt tog Pippi med alla till sockerdricksträdet och här<br />
fick barnen smaka på riktig sockerdricka till maten.<br />
Bedömning av måluppfyllelse och analys<br />
Allégårdens barn sjunger både spontant, i den planerade verksamheten och inte att förglömma<br />
föräldrarnas berättelser, om all sång i hemmet. Pedagogernas engagemang och struktur har gett<br />
resultat i barnens intresse för böcker och sagoberättande. I leken använder barnen sånger, rim och<br />
ramsor. De gör egna namnkort när de leker samling, sjunger namnsång och klappar stavelser. Genom<br />
att räkna barnen från vänster till höger i samlingen och att skriva sitt namn uppe i vänster hörn, blir<br />
barnen uppmärksamma på läs och skrivriktningen. Barnen har också skrivit på datorn och på så vis<br />
uppmuntrats att använda det skrivna språket. Tecken som stöd har många barn lärt sig på hela<br />
förskolan. Modersmålsstöd har de flesta barnen med annat modersmål fått en ggr/v enskilt eller i<br />
grupp. Alla barn med annat modersmål har inte kunnat utvecklas optimalt efter sina förutsättningar.<br />
Personalen har genomgått TRAS-utbildning.<br />
Åtgärder<br />
• Arbeta vidare med läs och skrivutveckling i temat naturen.<br />
• Vidare ska vi samarbeta med skolan någon dag i månaden. TRAS ska vi använda i<br />
utvecklingssamtalen med början 08/09, vilket ska ge oss en bättre möjlighet att samtala runt<br />
barnets språkutveckling.<br />
• Alla barn med annat modersmål behöver stöd och antalet barn i grupperna behöver komma ner<br />
till <strong>kommun</strong>ens målsättning.<br />
26
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Dalby<br />
MÖLLEBACKENS FÖRSKOLAN, NYVÅNGS FÖRSKOLA OCH ÖSTRA MÖLLA<br />
FÖRSKOLA<br />
Lpfö 98<br />
”Språk och lärande hänger oupplösligt samman liksom språk och identitetsutvecklingen.”<br />
Redovisning av resultat<br />
Följande kunskaper bör barnen ha med sig från förskolan; ett rikt språk, kunna <strong>kommun</strong>icera uttrycka<br />
sina tankar och känslor, ett intresse för skriftspråket, matematiska begrepp och lekens grundregler. Det<br />
är viktigt att barnen får ett rikt nyanserat språk så att de kan göra sin röst hörd i livet, en förutsättning<br />
för demokrati. Personalen är medvetna och vaksamma på barns språkliga utveckling. Vi har i de tre<br />
senaste kvalitetsredovisningarna påtalat hur viktigt det är att vi har utbildad personal som kan<br />
stimulera barnen med en medveten pedagogik.<br />
Vi har olika språkmaterial att jobba med på våra avdelningar. Nytt material har tillförts från förra<br />
redovisningen och som tidigare planerar vi utifrån olika utvecklingsnivåer och behov. Av tradition har<br />
vi sång, musik, rim och ramsor, skapande, biblioteksbesök, teater och sagor med i vår dagliga<br />
planering som utvecklar språket. Vi har också en interiör med bilder, bokstäver, barnens namn, ord<br />
skyltar på ex leksaker, möbler och inredning, som påverkar barnens lust till läs och skrivinlärning,<br />
samtal och lek.<br />
Specialpedagogen gav en avdelning tips om spel och annat material som de kunde använda sig av. En<br />
del avdelningar använder sig av en språkpärm som de jobbar utifrån 1 gång/vecka med 4-5åringar.<br />
Någon avdelning använder sig av Bornholmsmodellen 1gång/vecka med 5-åringarna. Innehållet i<br />
dessa båda är i grunden lika men utformat på olika sätt. Vi har ett antal språksvaga barn och barn med<br />
annat språk på våra förskolor som behöver rätt insatser i tid. I vår planering utgår vi ifrån vad gruppen<br />
och vad det enskilda barnet behöver för stöd eller fortsatt stimulans i den språkliga utvecklingen.<br />
I vardagen är det de små sakerna som är viktiga att ta tillvara ex vid blöjbyten på/av klädning och<br />
måltider. Vid dessa tillfällen stimulerar vi den språkliga utvecklingen, kroppsuppfattning, begrepp,<br />
matematik. Utbildad personal förstår att dessa tillfällen är viktiga. Att ha ett medvetet förhållningssätt<br />
och språkbruk utvecklar barns språk och med språket i fokus i planeringen har vi kommit långt i våra<br />
strävansmål. Vi vet att språksvaga barn har brister i sin <strong>kommun</strong>ikation i samspel med andra barn och<br />
vuxna. Att inte förstå lekens regler leder till missförstånd och konflikter. Det måste finnas tid att<br />
lyssna på barnen annars kommer de inte att lyssna på oss vuxna. Utifrån kunskap och erfarenhet<br />
planerar vi så att de får bra stöd. Ibland behövs det resurs till gruppen för en kortare eller längre period<br />
så att vi blir tillfredställda med resultatet.<br />
Vi har inte alltid utbildad personal på alla avdelningar. Målet att inte öka antalet barn i våra grupper<br />
har stor betydelse för barnens trygghet, språk och inlärning. Personalen använder olika material och<br />
metoder för att stimulera alla barns språkliga utveckling men alla har samma mål att sträva mot.<br />
Bedömning av måluppfyllelse och analys<br />
Våra riktlinjer i läroplanen beskriver att vi ska verka för det enskilda barnet, ta tillvara varje barns<br />
förmåga och förbereda dem för delaktighet och ansvar. Nuvarande situation visar att tiden för varje<br />
barn har minskat och stressen ökat både bland barn samt personal då antalet barn i grupperna ökat. Vi<br />
är måna om barnens språkutveckling och jobbar efter läroplanens strävansmål som finns med i vår<br />
planering. Med de metoder och material vi använder kan vi följa barnens språkutveckling. Vissa barn<br />
behöver mer stöd för att lättare möta skolans framtida krav. Vi tycker att barngrupperna är för stora<br />
och vill ha samma stöd som tidigare för att bättre leva upp till läroplanens strävansmål.<br />
Resursteamet finns inte längre till förfogande och det samarbete vi hade påbörjat som upplevdes positivt<br />
avbröts då dessa togs bort. Vid inskolning av barn med annat språk saknas förhandsinformation<br />
om behov av tolk så att vi kan förbereda detta innan första besöket. Det har saknats insatser från<br />
specialpedagog till viss del under läsåret och för närvarande har vi ingen att konsultera. Det finns<br />
därför inget bra sätt att hantera frågor och rådgivning.<br />
27
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Dalby<br />
Specialpedagogens kompetens är också en resurs då det gäller andra avvikelser i barnens utveckling.<br />
Det är viktigt att i ett tidigt skede hjälpa dessa barn och att personalen får stöd. Detta kan annars<br />
påverka barnens skolgång och hela deras utveckling på ett negativt sätt.<br />
Östers mål med 11 barn på småbarnsavdelningarna och 16 barn på syskonavdelningarna känns fjärran.<br />
Förutsättningarna för att upprätthålla kvaliteten har minskat genom de försämringar vi tidigare nämnt<br />
och gör att arbetet påverkas negativt. Föräldrarna tycker att situationen med ökande antal barn är<br />
otillfredsställande. Det är positivt att vi fokuserar på barnens språkutveckling, har bra arbetsformer<br />
och metoder. Ny litteratur har inhandlats och en del personal har deltagit i fortbildning som med fördel<br />
kan användas till barns språkliga utveckling.<br />
Åtgärder<br />
• Vårt mål är att HT 08 ta del av TRAS-metoden för att lära oss mer om barns språkutveckling.<br />
• Delge varandra vilka metoder och material vi använder oss av till barns språkutveckling.<br />
• Lämplig åtgärd är att ge oss tillgång till ett team bestående av specialpedagog, barnpsykolog<br />
och logoped.<br />
• Lämplig åtgärd för <strong>kommun</strong>en är att fullfölja de mål de satt upp angående antal barn i<br />
grupperna.<br />
TORNA HÄLLESTAD FÖRSKOLA<br />
Redovisning av resultat<br />
När det gäller språkutveckling har de olika avdelningarna arbetat med olika projekt beroende på<br />
barnens olika åldrar, förmågor och intressen.<br />
På avd. Junibacken har personalen haft sagotema. De har valt en saga, samlat rekvisita i en korg,<br />
spelat upp sagan för barnen och därefter låtit barnen själv använda rekvisitan. Spännande när små tvååringar<br />
börjar ”härma” personalen, läsa bok, använda rekvisita. På avd. Bullerbyn har sagotemat<br />
”Törnrosa” blivit ett projekt med en av våra studenter och vår sagopedagog.<br />
”Sagan är något som inger oss hopp, som vi bär med oss hela livet, att det goda till slut segrar över det<br />
onda” säger sagopedagogen. Alla barnen får var sin roll och spelar med i berättelsen. Barnens roller<br />
växer fram tillsammans med pedagogerna. Rekvisitan framställs tillsammans med barnen. Det blev<br />
framträdanden både förde minsta barnen och de större barnen vilket de var mycket stolta över. På nya<br />
avd. Katthult har vi de äldsta förskolebarnen. De har blivit en ny grupp som under våren arbetat med<br />
sagor, rim och ramsor, dockteater och egna böcker om olika saker som fångat barnens intresse. I<br />
samband med invigningen av skolan satsade vi på att köpa in nya böcker till skolans bibliotek – en bok<br />
till varje elev/barn i Torna Hällestad skola och förskola.<br />
Bedömning av måluppfyllelse och analys<br />
På alla avdelningarna har det varit fokus på sagoteman, läsning och teater. Pedagogerna är mycket<br />
nöjda med årets arbete. I samband med invigningen av skolan inhandlades en bok per barn, även till de<br />
minsta, för att ytterligare stimulera deras fantasi. Vi har också besökt teaterföreställningar i Dalby med<br />
våra 3-4 åringar. Samtliga avdelningar har god erfarenhet av våra bokpåsar som vi erbjuder familjerna<br />
att låna hem. Barnen på Katthult har introducerats i skolans mediatek där de fått lyssna på sagor.<br />
Åtgärder<br />
• Vi skall fortsätta att utveckla barnens språk och väcka lust och nyfikenhet för böcker och<br />
sagor. Det kan vi göra genom besök för alla barnen i vårt bibliotek och kontakt med<br />
skolbibliotekarien.<br />
28
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Dalby<br />
HAGALUNDSKOLAN<br />
Kursplaner och betygskriterier 2000<br />
”Kunskap bildas genom språket och genom språket görs den synlig och hanterbar. Svenskämnet i<br />
skolan syftar till att tillsammans med andra ämnen i skolan utveckla elevernas<br />
<strong>kommun</strong>ikationsförmåga, tänkande och kreativitet.”<br />
Redovisning av resultat<br />
I Bifrostarbetets läs- och skrivverkstad ges eleverna rika tillfällen att tala, läsa och skriva och koppla<br />
samman dessa till en helhet. Biblioteket är integrerat i skolans verksamhet. I skolbiblioteket får de låna<br />
skönlitteratur och läsa böcker på sin egen nivå. Bibliotekarien stimulerar till läsning genom högläsning<br />
och bokprat om nya böcker och böcker som anknyter till det aktuella temat.<br />
Biblioteket är en lustfylld miljö och stimulerar läsutvecklingen. Det finns böcker för alla elever.<br />
Bibliotekarien servar elever och pedagoger med olika media bl.a. DAISYböcker.<br />
Under Litteralundveckan hade årskurs 6 författarbesök av Tomas Halling och årskurs 1 besökte<br />
bokbussen där de fick höra en saga. Bibliotekariens insatser i skolan är mycket värdefulla. För att<br />
säkerställa en god läs- och skrivutveckling fanns på skolan läsåret 2007/<strong>2008</strong> utöver klasslärare också<br />
speciallärare, skolbibliotekarie, logoped, modersmålslärare och lärare i svenska som andra språk.<br />
Utöver den vanliga läs – och skrivundervisningen jobbar vi med inferenser, analys av texter som grund<br />
för skrivande av sagor och annan egenproducerad text, läsförståelsefrågor till skönlitteratur enskilt och<br />
i grupp, strategier i fri skrivning och skrivande med bildstöd (berättelsens väg). I de lägre årskurserna<br />
har vi arbetat mycket med träning av språklig medvetenhet (Bornholmsmetoden) bl.a. att särskilja ljud<br />
för underlättande av skrivning och läsning. På våra F-6 möten har vi bl. a. pedagogiska diskussioner i<br />
svenska där vi delger varandra tips, idéer och tankar.<br />
I Svenska som andraspråk försöker pedagogen utgå ifrån vad elever undrar över eller känner att de<br />
behöver veta mer om. I detta arbete har de bland annat arbetat med mindmaps och utifrån den fått<br />
skriva egna böcker som analyserats. De arbetar med både ordkunskap, läsförståelse och analys av ljud<br />
i ord. Klasslärare informerar om vad eleven har svårt för att förstå av arbetet i klassen. Detta bearbetas<br />
i svenska som andraspråk undervisningen.<br />
Biblioteket fungerar också som ett av fritidshemmets rum. Även efter skoltid finns det möjlighet till<br />
högläsning och egen lässtund. Då samtalar fritidspedagoger mycket med barnen och tar sig tid att<br />
lyssna. De lägger stor vikt vid konflikthantering och samtal om känslor. Barnen har möjlighet att<br />
skriva eget materiel på datorer. De gör pjäser, bildberättelser, böcker och sångtexter. Rollspel<br />
förekommer både inomhus, med egna figurer, dockor, plastdjur och legofigurer och utomhus.<br />
Pedagoger resonerar med barnen under tiden som de spelar spel, lägger pussel eller pysslar och på så<br />
sätt stimuleras barnens språkutveckling.<br />
Bedömning av måluppfyllelse och analys<br />
Under vårens AP-möten har vi arbetat med en skrivelse från Myndigheten för skolutveckling ”Att läsa<br />
och skriva” för att medvetandegöra undervisande lärare på skolan om vikten av kunskap i språk- och<br />
läsutveckling. Detta har inspirerat till fler diskussioner angående läs- och skrivutveckling och<br />
därigenom en automatisk fortbildning av pedagogerna. I svenska som andraspråk undervisningen har<br />
arbetet med de egentillverkade böckerna gjort eleverna motiverade att lära sig och de har ställt många<br />
frågor.<br />
Vi anser fortfarande att LUS-punkterna inte är rättvisande när det gäller barns läsutveckling. På<br />
Hagalundskolan har 18 av 21 elever i år 3 uppnått LUS-punkt 15, vilket är målet för år 3. I år 6 har 29<br />
av 31 elever uppnått LUS-punkt 18 a, vilket är målet för år 6.<br />
29
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Dalby<br />
Vi har i år <strong>2008</strong> funnit elever som klarat LUS-punkt 16, men inte klarat LUS-punkt 14 i<br />
åldersadekvata texter. Speciallärarna har varit i kontakt med Bo Sundblad, upphovsmannen till LUS.<br />
För att klargöra och diskutera våra bedömningar.<br />
Han hade inte stött på detta problem tidigare utan ansåg att vi var för hårda i våra bedömningar. Vi<br />
fann elever som klarade LUS-punkt 14 (sökläsning) i skönlitteratur, men inte faktalitteratur. Detta kan<br />
förklaras med fenomenet ”The forth grade slump” som innebär att läsutvecklingen kan stagnera och<br />
verka hackig. Många barn med fonologiska svårigheter blir duktiga på att lära sig ordbilder. Därför<br />
kan de klara de flesta texter upp till och med år 3. När de sedan möter åldersanpassade<br />
läromedelstexter i år 4 verkar det bli en tillbakagång i läsförmågan. Detta kallas ”The forth grade<br />
slump”.<br />
30
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Dalby<br />
Elever som lästekniskt befinner på LUS-punkt 18a, men inte är bokslukare redovisar vi i våra egna resultat<br />
som LUS-punkt 18. Vid redovisandet till BSF Öster redovisas dessa som LUS-punkt 18a<br />
eftersom det inte finns någon kolumn för 18 i den färdigskrivna mallen. Pedagoger på skolan deltar i<br />
nätverk för erfarna lärare och som läs – och skrivutvecklare. I arbetet med textanalys och skrivande av<br />
sagor och egenproducerad text visade det sig att eleverna inte tog till sig sagoanalysen och kunde<br />
återge det i sitt eget sagoskrivande. De skrev texter om det som låg nära deras vardag.<br />
Logopedens insatser har varit av stor betydelse för det enskilda barnet och dess föräldrar, men<br />
omfattningen har ej varit tillräcklig. Pedagogerna har fått hjälp av logopeden med att analysera läs-<br />
och skrivsvårigheter.<br />
Åtgärder<br />
• Läsåret <strong>2008</strong>/2009 kommer vi att arbeta med ett läs- och skrivprojekt, IRIS = Inspirerande,<br />
Reflekterande Insatser i Svenska, som innefattar hela skolan.<br />
• Arbetet med fortbildning för pedagoger kommer att fortgå under hösten <strong>2008</strong>.<br />
• Vi kommer att utveckla det vidgade språkbegreppet med t.ex. det matematiska språket.<br />
• Vi önskar fler tillfällen till pedagogiska samtal där vi delger varandra erfarenheter och tips.<br />
• De elever som inte uppnått LUS-punkt 15 i år 3 får fortsatt specialundervisning i svenska i år<br />
4.<br />
• De elever som deltar i Svenska som andraspråk undervisningen kommer att analyseras<br />
språkligt med performansanalys.<br />
• Eleverna behöver arbeta mer med analys av sagor och berättelser för att lära sig olika sätt för<br />
skrivande och söka mer än handlingen i en text.<br />
• Eleverna behöver få höra och läsa sagor under hela skoltiden.<br />
• Logoped/talpedagog behövs för de elever som har sen talutveckling.<br />
NYVÅNGSKOLAN F-6<br />
I kursplan 2000 står bl. a att skolan skall sträva efter att eleven:<br />
- utvecklar sin fantasi och lust att lära genom att läsa litteratur samt gärna läser på egen hand och<br />
av eget intresse<br />
- utvecklar sin fantasi och lust att skapa med hjälp av språket, både individuellt och i samarbete<br />
med andra<br />
Redovisning av resultat<br />
Ett exempel från en förskoleklass:<br />
Man har arbetat med språklig medvetenhet i form av ett temaarbete om djungeln. Barnen fick vara<br />
delaktiga och bestämma temats inriktning. Med utgångspunkt i ord som hade anknytning till djungelns<br />
djur och växter arbetade man strukturerat med språklig medvetenhet inom områdena rim/ramsor, meningar,<br />
ord, stavelser och ljud. Ett exempel på hur klassen arbetade med ord är t.ex. apa och anakonda.<br />
Barnen lyssnade om orden var långa eller korta. De lärde sig om ordens form och innehåll samt antal<br />
stavelser i orden.<br />
Förutom språklig medvetenhet ingick även bild, form och musik i temat. Man gjorde bl. a en stor krokodil<br />
i papier mache som sedan användes vid ett sångframträdande ”Sång på gång”. En sång handlade<br />
om en krokodil i Nilen. Detta framträdande dokumenterades med digital kamera och det skrevs en<br />
gemensam diktering. Barn lär sig bl.a. om hur meningar är uppbyggda, att stor bokstav och punkt<br />
används samt läs- och skrivriktning. De dokumenterade allt sitt arbete i en individuell djungelbok.<br />
31
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Dalby<br />
LUS, läsutvecklingsschema, har använts:<br />
- till att fånga upp elevers läsutveckling,<br />
- som hjälp till en del lärare att utforma IUP och åtgärdsprogram<br />
- som ett arbetsredskap för bedömning av elevers läsutveckling.<br />
Vi har genomfört LUS minst en gång per skolår.<br />
Elever som genomgått F-klass och ej nått målen<br />
År F LUS 3 2 %<br />
År 1 LUS 10<br />
År 2 LUS 13<br />
År 3 LUS 15<br />
32<br />
Elever som genomgått år 3 och ej nått målen<br />
År F LUS 3 0%<br />
År 1 LUS 10 10%<br />
År 2 LUS 13 18%<br />
År 3 LUS 15 35%<br />
Vi har valt att analysera resultat från F-klass och år 3. I de F-klasser som vi följer har inte alla elever<br />
nått vårt mål i april månad. Dock har alla elever nått målet, LUS- punkt 3, vid vårterminens slut.<br />
Speciella resurser har satts in i år 3, för de elever som inte hade klarat målet i år 2. Dessutom har<br />
ytterligare 7 elever fått extra lästräning enskilt eller i liten grupp under en period av åk 3. Detta har<br />
varit när en klasslärare signalerar att det finns risk att en elev inte ska nå sina mål för sin årskurs. 6<br />
elever som fått extra stöd har stora koncentrationssvårigheter. Trots denna insats har antalet elever<br />
som inte klarar målet ökat från 18% till 35%<br />
Många sätt har använts för att arbeta med språk- och läsutveckling hos elever i skolår 4-6, t ex:<br />
bokprat; bibliotekarie presenterar nya böcker<br />
• bok- och läsecirkel; olika nivåer och kopplade diskussionsfrågor<br />
• lärare väljer bok till eleven som sedan gör en muntlig eller skriftlig presentation<br />
• lustläsning, läsa varje dag i skolan i bok som man valt själv (av lust)<br />
• läsedagbok; t ex ”Seites skatt” lästes högt och sedan fick eleverna olika läs- och skrivuppgifter<br />
• satt upp mål på 10000 sidor skönlitteratur och redovisat muntligt eller skriftligt<br />
• arbetat med klassiker; läst text och fakta om författare<br />
• processkrivning som mynnar ut i egna böcker i SO och egna pjäser till föräldramöten<br />
Bedömning av måluppfyllelse och analys<br />
Att arbeta framgångsrikt med språklig medvetenhet kräver att man kan dela in elever i små grupper.<br />
Det är viktigt att alla elever känner sig trygga i en grupp och ges möjlighet till att våga ”språka loss”.<br />
Att dela en klass i mindre grupper fordrar att personal och lokaler finns att tillgå, vilket är en brist på<br />
skolan. Genom ett temaarbete som beskrivits ovan får barn kunskap i ett sammanhang. Detta skapar<br />
förståelse och lärande hos barn. Läshastighet och lust att läsa har höjts. Det är naturligt att alltid ha en<br />
bok på gång. Elever är klara över vilken typ av bok de tycker om och utmanas att pröva nytt.<br />
Elever i skolår 4-6 har hittat sin stil i skrivandet. Många har nu tillräckligt med tekniker för att komma<br />
igång snabbt, använda dialog och att få stuns i sitt berättande. För många har skrivandet blivit ett<br />
behov. Att ta reda på fakta och sedan föra in detta i egna skriftliga arbeten stimulerar elever att arbeta<br />
bra utan att jämföra sig med kamrater. Det är roligt att läsa varandras arbeten.<br />
Nyvångskolan har fortsatt använda LUS för att bedöma elevers läsutveckling. En stor nackdel med<br />
schemat är att LUS-punkterna ligger mycket tätt i början, medan det krävs att många kriterier ska vara<br />
uppfyllda för att en elev ska avancera från t.ex. punkt 13 till 15. En viss tveksamhet finns till<br />
placeringen av punkt 14 ”sökläser” som kommer före punkt 15 ”läser flytande”. En elev kan ”fastna”<br />
på punkt 13 för att den inte har förstått hur man ”sökläser”, även om den kan ”läsa flytande”.
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Dalby<br />
I skolår F-3, då normalelevens läsning snabbt utvecklas och de olika stegen är lättare att känna igen,<br />
har det varit lättare att bedöma. Ju längre elever har kommit i sin läsutveckling desto svårare har det<br />
varit att göra en rättvis bedömning.<br />
För elever med dyslektiska svårigheter är LUS-schemat ett alltför grovt bedömningsinstrument. De<br />
kanske aldrig når punkt 15 trots att de kontinuerligt förbättrar sin läsförmåga. Det finns inte tillräckligt<br />
många steg på LUS-schemat för att synliggöra deras framsteg. Det är några förklaringar till att vissa<br />
elever ligger kvar på samma LUS- punkt under flera terminer.<br />
Detta får inte lättvindigt tolkas som att ingen utveckling har skett. Att uppnå en god samsyn i bedömningen<br />
är fortfarande en svårighet. Vi har inte hunnit arbeta tillräckligt med detta och kommer att tas<br />
upp som en fortsatt diskussion. LUS är svårtolkat och ger inte oss pedagoger någon ytterligare<br />
kunskap om elevernas läsförmåga. Kriterierna är inte tydliga. LUS blir subjektivt beroende på vem<br />
som bedömer. Elever blir inte rättvist bedömda. Det har därmed också varit svårt att göra jämförelser<br />
över år och elevgrupper. Det är dessutom svårt att använda på elever med läs- och skrivproblematik<br />
och även på elever med invandrarbakgrund. Vi har noterat ett visst motstånd från pedagogerna mot<br />
genomförandet av LUS på grund av ovanstående brister.<br />
Åtgärder<br />
Vi ska diskutera följande:<br />
• Är LUS - schemat ett bra verktyg för att bedöma läsutveckling?<br />
• Bör målen för de olika årskurserna korrigeras?<br />
• Är det rimligt att en så stor andel barn ska behöva specialundervisning<br />
för att nå målet för sin årskurs?<br />
• Gör läraren en ”låg” bedömning för att han/hon är osäker?<br />
• Vad kan vi göra inom klassens ram för att förbättra läsförmågan hos<br />
eleverna?<br />
Vi ska utveckla bokprat genom diskussioner om huvudpersoner, miljön, språk mm.<br />
Vi ska starta en bokcirkel med tema knutet till Livskunskap.<br />
Vi ska fortsätta en schemalagd läsning.<br />
Vi ska starta skrivprojekt om läsvärd historia.<br />
Vi ska diskutera former för en effektiv diagnostisering av läsutveckling.<br />
NYVÅNGSKOLAN 7 - 9<br />
Kursplan i ämnet svenska<br />
”Utbildningen i ämnet svenska syftar till att ge eleverna möjligheter att använda och utveckla sin<br />
förmåga att tala, lyssna, läsa och skriva samt att uppleva och lära av skönlitteratur, film och teater.<br />
Språkförmågan har stor betydelse för allt arbete i skolan och för elevernas fortsatta liv och<br />
verksamhet. Det är därför ett av skolans viktigaste uppdrag att skapa goda möjligheter för elevernas<br />
språkutveckling. Ämnet skall ge läs-, film- och teaterupplevelser och tillfällen att utbyta erfarenheter<br />
kring dessa.”<br />
Redovisning av resultat<br />
Exempel på lärarbeskrivning av hållbar läs- och språkutveckling för årskurs 7-9. Språkutveckling är en<br />
ständigt pågående process, såväl i som utanför skolans värld. När elever börjar i årskurs 7 kan de både<br />
läsa och skriva. Spännvidden är emellertid stor, vad beträffar förmågan att läsa och förstå samt att<br />
kunna uttrycka sig i tal och skrift. Under årskurs 7-9 arbetar vi målmedvetet med att träna dessa<br />
moment. Först och främst försöker vi att öka elevers läslust, men också se till att bredda deras läsning.<br />
Klassen läser t ex gemensam ungdomsbok, som sen diskuteras i grupper eller i klassen eller både och.<br />
Ibland får elever skriftligt besvara frågor på bokens innehåll och syfte, d v s göra ett försök till analys.<br />
Under årskurs 9 vävs dessa frågor och svar samman till en ”berättelse”. Då har de flesta elever börjat<br />
läsa vuxenlitteratur och i samband med momentet litteraturhistoria väljer många att läsa en svensk<br />
klassiker t ex Löwensköldska ringen, Utvandrarna, Kallocain m fl. Läsningen har då blivit ett<br />
naturligt/självklart inslag i deras vardag. Alla har alltid en bok på gång. 20-30 minuters extra<br />
33
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Dalby<br />
läsning/vecka – på mentorstid – har självklart också varit positivt för elevers språkutveckling. För att<br />
ytterligare stimulera till läsning försöker vi att en gång/läsår ha författarbesök (2007/ 08 –Katarina von<br />
Bredow) Dessutom deltar flera klasser i Littera <strong>Lunds</strong> årliga utbud; t ex författarföredrag och<br />
skrivarstuga.<br />
Vi har en naturlig kontakt med skolans bibliotek men också med biblioteket i Dalby. Årskurs 7 får<br />
klassvis alltid ett besök från biblioteket i byn. Bibliotekarie berättar på ett intressant sätt om ett antal,<br />
relativt nyutkomna böcker. Denna lektion följs snarast upp av ett biblioteksbesök, då elever får<br />
bekanta sig med miljön, men också välja en gåvobok. Under årskurs 7-9 tränas skriftliga momentet<br />
kontinuerligt bl. a genom bokredovisningar. Elever uppmanas att välja olika sätt att redovisa;<br />
recension, personbeskrivning, nytt slut eller fortsättning på boken. Vi försöker också i detta<br />
sammanhang få elever att förstå innebörden av begreppet ”Less is more”. En övning ”Syramördaren”,<br />
lär elever att komprimera texter, d v s att ta bort onödiga och betydelselösa ord. Vi jämför då också<br />
olika typer av texter, alltifrån barnspråk, talspråk till byråkratsvenska.<br />
Exempel på andra sätt att träna skriftliga moment:<br />
rättstavningsövningar (årskurs 7)<br />
beskriva en bild<br />
skriva till en bild – Vad hände innan? Vad händer nu? Vad kommer att hända?<br />
skriva om (bearbeta) en intetsägande berättelse till något innehållsrikt och intressant<br />
beskriva en person, en gammal man, en ung kvinna, en baby etc.<br />
beskriva ”En varm dag på stranden” resp. ”En mörk kväll i skogen”.<br />
Vid alla beskrivningsövningar ska alla sinnena användas. Dessa kortskrivningar sker alltid på tid (10-<br />
15 min). Eleverna ”leker journalister”, som måste bli klara före pressläggning. Detta skapar<br />
koncentration och fokusering, men också frustration, dock en positiv sådan, då de inte får skriva klart.<br />
Produkterna redovisas frivilligt i klassen alt. läses för varandra. Allt för att inspireras, men också för<br />
att känna att det finns en ”nära” mening med uppgiften. Genom att hela tiden utöka ordförråd och<br />
framför allt arbeta med synonymer blir elevernas språk med varierat, nyanserat och precist. Under<br />
upprepade tillfällen, inför uppsatsskrivning får elever arbeta med rena språkövningar t ex dialog och<br />
meningsbyggnad. Muntlig framställning går ofta hand i hand med övriga moment inom svenskämnet,<br />
men tränar dessutom studieteknik. Det stärker elevers självförtroende, de vågar stå för sina åsikter och<br />
vågar ifrågasätta.<br />
Exempel på muntlig redovisning:<br />
Årskurs 7 – redovisa egen bok alt. valfritt område; hobby etc, - frivillig filminspelning.<br />
Årskurs 8 – redovisa internationellt känd byggnad alt. uppfinnare eller konstnär.<br />
Årskurs 9 – redovisa svensk författare – oftast i grupper om 7-10 elever.<br />
Muntlig framställning föregås av;<br />
att tänka på vid redovisning (punktvis)<br />
att söka fakta (bibliotek, Internet etc.)<br />
att plocka ut det viktigaste (studieteknik)<br />
att sammanställa (skrivträning)<br />
Detta tar 3-5 veckor i anspråk, beroende på årskurs.<br />
Framställningen bedöms skriftligen av såväl elever som lärare. Både positiva och negativa omdömen<br />
bör komma fram. Allt för att ”nästa gång” ska bli ännu bättre.<br />
Resultat från nationella prov i ämnet svenska, årskurs 9<br />
34
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Dalby<br />
Betyg<br />
Ej deltagit<br />
X G VG MVG<br />
Antal 1 - 43 53 10<br />
Procent 1 40 50 9<br />
Totalt antal elever: 107<br />
Bedömning av måluppfyllelse och analys<br />
59% av eleverna har klarat VG eller MVG på det nationella provet och samtliga deltagande elever har<br />
uppnått kraven för G. Ett resultat som vi ska vara tillfreds med. Undervisande lärare gjorde<br />
bedömningen att en elev ej skulle utföra provet. I fortsättningen kommer vi att ta kontakt med<br />
Skolverket om liknande beslut ska tas. Avseende läs- och språkutveckling gör skolledningen<br />
bedömningen att våra medarbetare arbetar med varierande metoder på ett professionellt sätt och att<br />
uppnåendemålen för årskurs 9 uppnåtts med råge.<br />
Åtgärder<br />
• Vid nästa års kvalitetsredovisning ska vi redovisa hur vi arbetar med moderna språk.<br />
TORNA HÄLLESTAD SKOLA<br />
Redovisning av resultat<br />
Under året har vi fortsatt vårt arbete med att stimulera barn till läsning genom olika sätt.<br />
Detta gör vi genom:<br />
Dagliga lässtunder där barnen läser själv eller pedagoger läser för barn.<br />
Vår skolbibliotekarie gör ett ovärderligt arbete med sitt bokprat i klasserna som stimulerar barnen<br />
läslust. Hon har även gett boktips till föräldrar på föräldramötet. I samband med invigningen av skolan<br />
satsade vi på att köpa in nya böcker till skolans bibliotek – en bok till varje elev/barn i Torna Hällestad<br />
skola och förskola. Träning i språklig medvetenhet sker företrädesvis i F-klassen men också därefter<br />
för de elever som behöver det. I slutet av läsåret gör en fonologtest för att kontrollera elevernas<br />
kompetens gällande språklig medvetenhet. I vårt tematiska arbetssätt uppmuntrar vi elever att arbeta<br />
med alla sinnen och vi stimulerar lusten att läsa och skriva. För att möta elevernas behov måste<br />
pedagogerna använda olika läsinlärningsmetoder. Språksvaga elever har fått språkstimulering av<br />
logoped. Specialpedagog har gett språkstimulering till några elever med stora språkliga svårigheter<br />
genom bl a samtalsgrupper. När det gäller LUS-resultat är det intressant att se hur informationen av<br />
detta får pedagogerna att arbeta på olika sätt för att stödja eleverna.<br />
Bedömning av måluppfyllelse och analys<br />
Resultat av vårt arbete visar på ett bra resultat.<br />
Våra elever har haft en positiv utveckling, men alla har inte fått all den hjälp i den utsträckning de<br />
behövt. För att utveckla vår egen syn på läs- och skrivutveckling har lärarna tillsammans med<br />
Hagalundskolans lärare arbetat med Skolverkets ”samtalsguide” i svenska som har letts av vår läs- och<br />
skrivutvecklare.<br />
Åtgärder<br />
• Vi behöver mer specialpedagoginsats för att ge alla elever bättre förutsättningar att nå målen.<br />
• För att ytterligare stimulera barnen skall vi inrätta en Sagohörna i anslutning till biblioteket.<br />
2.2.2 Skolbarnsomsorgen<br />
HAGALUNDSKOLANS FRITIDSHEM<br />
Vi har valt att kvalitetsredovisa fritidshemmet efter intentionerna i Skolverkets ”Allmänna råd och<br />
kommentarer Kvalitet i fritidshem”.<br />
Fritidshemmets uppdrag - Redovisning av resultat<br />
35
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Dalby<br />
Vårt uppdrag är att vara ett komplement till skolan och att ge barnen en meningsfull fritid och stöd i<br />
sin utveckling. Vi är lyhörda för deras behov och ger dem utrymme att förverkliga sina idéer.<br />
Fritidshemmens metodik är laborativ och praktisk och vi lägger stor vikt vid det sociala samspelet.<br />
Den fria leken är en viktig del av verksamheten och vi försöker främja den genom att ha materiel som<br />
inspirerar och rum som kan fungera. Högläsning, sång, musik och rörelse är också viktigt för barnens<br />
utveckling. Pedagogerna försöker återkoppla till skolans tema genom att under fritidshemstid fortsätta<br />
med praktiska aktiviteter knutna till temat. Konflikthantering är också ett viktigt inslag eftersom man<br />
lägger stor vikt vid att motverka diskriminering och vill främja likabehandling.<br />
På fritidshemmen pågår ofta många olika aktiviteter samtidigt. Barnen blir glada och positiva när de<br />
själva får välja vad de vill göra – delta i planerade aktiviteter eller ”pyssla” själv. Det idoga arbetet<br />
med vår värdegrund och samtal kring denna har resulterat i färre konflikter. Leken står fortfarande i<br />
centrum och barnen ”tillverkar” ofta saker, som de sedan använder i sin lek. Ibland uppträder barnen<br />
inför varandra med t.ex. sång och teater.<br />
Bedömning av måluppfyllelse och analys<br />
Personalen sätter barnen i främsta rummet. Aktiviteterna är många och stämningen är hjärtlig. Både<br />
flickor och pojkar deltar i de flesta aktiviteterna oberoende av kön. Vi lyckas med att se individen,<br />
men även flickan och pojken. Möjligheterna är många när man arbetar som vi gör men det är<br />
utrymmeskrävande. Barnens arbeten behöver förvaras någonstans. Eftersom våra lokaler ska inrymma<br />
både verkstadsarbeten och fritidshemsbarnens arbeten kan det ibland bli ont om plats på bord och<br />
hyllor.<br />
Åtgärder<br />
• Mer förvaringsutrymme, men var?<br />
Normer och värden - Redovisning av resultat<br />
Vi arbetar utifrån värdegrunden och likabehandlingplanen och lägger stor vikt vid konflikthantering.<br />
Alla ska kunna känna att de är lika mycket värda oavsett kön, hudfärg, religion, storlek,<br />
hemförhållande m.m.<br />
Vi tillåter inga kränkningar! Vi har samtal med barnen, både enskilt och i grupp, om vikten av att<br />
stötta och hjälpa varandra i olika situationer. Vi diskuterar även vår gemensamma miljö och vår<br />
materiel. Vi har färre konflikter. Barnen respekterar olikheter och kan se dem som en tillgång.<br />
Samtalen med barnen ger trygghet, trivsel och ansvarstagande barn.<br />
Bedömning av måluppfyllelse och analys<br />
Vi har många samtal om olikheter och många samtal vid konflikter. Äldre barn har större förståelse<br />
och kan sätta sig in i hur andra känner och tänker. De har lärt sig att hantera en del konflikter själv och<br />
ser sig som goda förebilder för de yngre barnen. Gruppens storlek och sammansättning har betydelse.<br />
Barn och föräldrar vet att vi tar deras oro och iakttagelser på allvar. En faktor som påverkar resultatet<br />
är att vi har nolltolerans när det gäller kränkningar. Pedagogerna samtalar ofta om stämningen i<br />
gruppen och om incidenter som inträffat och föräldrarna informeras vid behov. Vi når bäst resultat när<br />
personal och föräldrar samarbetar.<br />
Åtgärder<br />
• Arbeta med samarbetsövningar för att svetsa samman grupperna mer.<br />
• Att genomföra planerade aktiviteter för att tydligare visa på att olikheter kan vara en stor<br />
tillgång.<br />
• Samtal om normer och värden i mindre grupper.<br />
36
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Dalby<br />
Jämställdhet mellan pojkar och flickor - Redovisning av resultat<br />
Vi erbjuder en verksamhet som utgår från barnens idéer och intressen oavsett kön. Pojkar och flickor<br />
leker tillsammans och deltar i gemensamma aktiviteter på lika villkor. Krabbeluren delar upp barnen i<br />
flickor och pojkar när man har aktiviteter i gymnastiksalen. Det har fungerat bra. Både pojkar och<br />
flickor deltar i våra aktiviteter. Inte någon avstår p.g.a. att det är ”för tjejer” eller ” för killar”. Pojkar<br />
och flickor leker gärna med varandra, både stillsamt och livligt och i olika typer av rollspel.<br />
Bedömning av måluppfyllelse och analys<br />
Eftersom pedagogerna inte lägger några könsvärderingar i aktiviteterna gör inte heller barnen det.<br />
Detta gör att utbudet av aktiviteter för varje barn blir större. På fritidshemmen finns både kvinnlig och<br />
manlig personal som förebilder för barnen. Det upplevs positivt av alla såväl personal som barn och<br />
föräldrar.<br />
Åtgärder<br />
• Förbättra miljön både ute och inne för att underlätta den könsneutrala leken.<br />
Redovisning av resultat - Barns delaktighet och inflytande<br />
Vi utgår från barnens egna idéer och spinner vidare på dem. Samtidigt vill vi göra dem medvetna om<br />
den demokratiska processen som gör att man inte alltid kan få igenom sin egen vilja. Ibland måste man<br />
kompromissa eller ge efter för ett majoritetsbeslut. På samlingarna kan barnen ibland lägga fram<br />
önskemål om vilka materialinköp man ska göra, vart man ska åka på utflykt och liknande. Barnen är<br />
delaktiga i planeringen och har stort inflytande över eftermiddagens aktiviteter. Detta visar sig genom<br />
den flora av aktiviteter som genomförs på avdelningarna. Eftersom barn ofta låter sig inspireras av<br />
TV-program har man på någon avdelning t.ex. haft en Let’s dance föreställning.<br />
Bedömning av måluppfyllelse och analys<br />
Eftersom pedagogerna besitter olika kompetenser och har olika intressen har vi kunnat möta barnens<br />
önskemål på ett bra sätt och många idéer har kunnat genomföras.<br />
Åtgärder<br />
• Mer förvaringsutrymme.<br />
• Utrymme för vila och rekreation önskas, liksom mysiga smårum. Nu känns det som om all lek<br />
och alla aktiviteter sker inför öppen ridå.<br />
Ett mångkulturellt fritidshem - Redovisning av resultat<br />
Vi arbetar för allas lika rätt, oavsett kulturell tillhörighet. Vi ser till att alla kan delta i vår verksamhet<br />
och att de behandlas på bästa sätt enligt lagen om likabehandling. Vi berättar om våra högtider och<br />
traditioner och försöker ta reda på vad och hur man firar i andra kulturer. Barnen inser att alla kan vara<br />
tillsammans oavsett vilken kulturell tillhörighet vi har. Vi har alternativ vid aktiviteter som är<br />
kopplade till våra religiösa högtider t.ex. jul- och påskpyssel. Vi ser till att annan mat serveras och att<br />
föräldrar tillfrågas vid minsta tveksamhet.<br />
Bedömning av måluppfyllelse och analys<br />
Eftersom vi har flera barn med specialkost blir det ”naturligt” med diskussioner om maten. Barn är ju<br />
av naturen nyfikna och då är det viktigt att vi pedagoger tänker på hur vi uttrycker oss. Här måste vi<br />
vuxna se oss som de viktigaste förebilderna och vara tydliga. Vi har möjlighet att påverka.<br />
Åtgärder<br />
• Det är viktigt att vi vuxna är tydliga förebilder<br />
37
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Dalby<br />
Redovisning av resultat - Särskilt stöd<br />
Vi vill kunna ge rätt typ av stöd till de barn som behöver. En del barn behöver få veta i förväg vad som<br />
är planerat och vi ser till att de får den informationen. Ibland behöver barn hjälp med sin specialkost.<br />
De barn som får hjälp känner tillit till de vuxna och barnen ställer upp för varandra.<br />
Samarbete mellan fritidshem och hem - Redovisning av resultat<br />
Föräldrarna är alltid välkomna. På föräldramötena informerar vi om fritidshemmens mål och<br />
avdelningens planering utifrån målen. På så sätt vill vi göra föräldrarna medvetna om vår pedagogiska<br />
verksamhet. Vi samtalar med föräldrarna vid lämning och hämtning av barnen. Vi är alltid öppna för<br />
förslag från föräldrarna och bemöter kritik på ett konstruktivt sätt. Vi har bra kontakt med våra<br />
föräldrar. De har förtroende för oss och vet att vi arbetar för deras barns bästa. Vid behov tar vi<br />
omgående kontakt med föräldrarna och vice versa.<br />
Bedömning av måluppfyllelse och analys<br />
Den dagliga kontakten med föräldrarna upplevs som öppen och avspänd. Under läsåret har<br />
föräldrakontakten på Krabbeluren minskat. Ju äldre barnen blir desto mindre kontakt har vi med<br />
föräldrarna. Barnen går hem själv och skriver själv in sina tider på avdelningens listor. Vi kontaktar<br />
föräldrarna vid behov och de kontaktar avdelningen. Några avdelningar har ”öppet hus” för föräldrar<br />
och andra bjuder i stället in föräldrarna vid temaavslutningar i samarbete med skolan. Man vill visa på<br />
det gemensamma arbetet i skola och fritidshem.<br />
Samarbete med andra verksamheter - Redovisning av resultat<br />
Under morgon- och kvällstid är avdelningarna Krabbeluren och Lunden sammanslagna. På höst-,<br />
sport- och påsklov samverkar vi under större delen av dagen och ibland hela dagar. Vi har<br />
gemensamma aktiviteter. På sommarlovet samarbetar vi med Nyvångskolans fritidshem under tre<br />
veckor, då all sommarfritidshemsverksamhet förläggs där. Lunden, som har F-klassbarnen, har bjudit<br />
in förskolan till teaterföreställningar. Barnen som går i F-klassen träffar sina gamla kamrater och<br />
fröknar och förskolebarnen får se fritidshemslokaler och skola. Samarbetet mellan avdelningarna<br />
Krabbeluren och Lunden resulterar i att alla barn känner varandra och är trygga med de vuxna.<br />
Samarbetet med Nyvångskolan underlättar för personalen att ta semester och är ekonomiskt riktigt<br />
eftersom många barn är lediga under denna period. (Veckorna 29 – 31)<br />
Bedömning av måluppfyllelse och analys<br />
Samarbetet mellan avdelningarna Krabbeluren och Lunden fungerar bra och är en förutsättning för att<br />
personalens scheman ska fungera. Under loven har samarbetet gjort att vi kunnat genomföra bra<br />
aktiviteter, även om någon eller några i personalgruppen varit lediga. Samarbetet med Nyvångskolan<br />
har ett bra syfte men det måste planeras i god tid. Inför sommaren <strong>2008</strong> har vi haft planeringsmöten<br />
med representanter från både Nyvångs- och Hagalunds ansvarsområden. Det är positivt att möta andra<br />
pedagoger och ta del av deras verksamheter.<br />
Åtgärder<br />
• Att fortsätta med ”Sommarlovsgruppen”. En utvärderingsträff på höstterminen och tre träffar<br />
inför sommarlovet kan vara lagom.<br />
• Att ha regelbundna träffar med all fritidshemspersonal i Dalby och Torna Hällestad för<br />
pedagogiska samtal. Skrylleängskolans personal var inte med denna gång, men bör bjudas in.<br />
• Att arbeta för en likvärdig pedagogisk verksamhet på skolorna i Dalby och Torna Hällestad.<br />
38
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Dalby<br />
TORNA HÄLLESTAD SKOLA<br />
Redovisning av resultat<br />
Vårt mål är att ge alla barn en meningsfull fritid och att utveckla barnens förmåga att ta initiativ och<br />
ansvar. Barnen stimuleras att delta i olika aktiviteter och särskilt den fria leken uppmuntras. Vi är<br />
lyhörda för vad barnen är intresserade av och vad de vill göra.<br />
Under året har verksamheten fått anpassa sig mycket efter de yttre förutsättningar vi levt med. Under<br />
höstterminen var vi mycket trångbodda på Hällbodal. Varje vecka gick pedagogerna ut till någon plats<br />
i Dalby, t ex scoutstugan. Barnen utvecklar sin fantasi och kreativitet genom t.ex. rollekar, musik,<br />
arbete i ”snicken” eller ”ateljén. Barnen ska känna att de är delaktiga i verksamhetens innehåll. I Torna<br />
Hällestad skola finns en tradition att vara ute mycket. Det blev lättare att kunna infria det från<br />
vårterminen <strong>2008</strong>.<br />
Bedömning av måluppfyllelse och analys<br />
Under hösten var det tydligt att tillvaron på Hällbodal angav ramarna för verksamheten. När vi kom<br />
tillbaka till Torna Hällestad utvecklades verksamheten rejält och det blev större valmöjlighet.<br />
Tematiskt arbetssätt - Redovisning av resultat<br />
Under höstterminen arbetade vi med ”Astrid Lindgren” eftersom det var 100 år sedan hon föddes. Det<br />
blev mycket uppmärksammat och vi kunde hämta mycket inspiration från många kulturella institutioner<br />
i omgivningarna. Efter en uppstartsdag med besök av Astrid själv, sakletning och krumelurpiller<br />
blev det ett spännande arbete med många olika inslag, Djurens rätt i samhället, barns olika villkor,<br />
barnen har byggt tittskåp med saga och berättarglädje.<br />
Under vårterminen har vi arbetat med samma tema som Hagalundskolan. Vi tycker det är värdefullt<br />
för eleverna att de har samma tema på samma gång. Nu blev valet av tema baserat på Torna Hällestads<br />
situation, att komma tillbaka till byn. Temat blev ”Jorden vi ärver” och speglar många olika områden,<br />
Historia, geologi, naturen omkring oss, miljökunskap osv.<br />
Bedömning av måluppfyllelse<br />
Vår bedömning av elevernas mål för Astrid Lindgren-temat är att de nådde målen. Temat var mera<br />
lättillgängligt och barnen kände till mera om innehållet än de senare temat. Fokus låg på Astrid, inte<br />
på sagofigurerna. Från sagornas värld ledde det annat arbete inom svenska-ämnet. Temat ”jorden vi<br />
ärver” har lärt barnen hur man läser av en kartbild, kontinentplattor och hur jorden har bildats. Barnen<br />
har fått en förståelse för att inget försvinner, men omvandlats till något annat. Detta har blivit<br />
intressant med tanke på miljöarbete och förståelse för vår miljö.<br />
NYVÅNGSKOLANS FRITIDSHEM<br />
• Förbättrad samsyn kring mål och KA-lektioner<br />
• Mer tid för pedagogiska diskussioner<br />
• Fortsatt kompetensutveckling för SET<br />
• Nytt fokus på hur vi ska arbeta vidare med ”En skola för hållbar utveckling”<br />
• Skola/fritidshem ska utveckla ett bättre samarbete.<br />
Redovisning av resultat<br />
När det gäller måldokument har det utarbetats nya måldokument kring de flesta ämne. Däremot har det<br />
inte skett en samsyn kring sociala mål ännu. Fritidshem har godkänt nya sociala mål och kommer<br />
under låsår 08/09 använda dem för att kunna revidera under våren 2009.<br />
39
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Dalby<br />
Under läsåret har det funnit 60 minuter till respektive arbetslag samt cirka 90 minuter konferenstid för<br />
fritidspedagoger. Kompetensutveckling kring SET har ej kunnat genomföras i den utsträckning som<br />
var tänkt p g a arbetsanhopning. När det gäller en skola för hållbar utveckling ligger detta inom<br />
området skola och är inte specifikt för fritidsverksamhet.<br />
KA (kreativt arbete) har inte fungerat tillfredställande i alla klasser. Personal har ett gemensamt ansvar<br />
att planera teman där KA är integrerat för att elever ska nå sina mål.<br />
Bedömning av måluppfyllelse och analys<br />
Det har tillsatts en grupp fritidspedagoger som arbetar med sociala mål. Eftersom de sociala<br />
färdigheterna aldrig blir färdiga är det svårt att fastställa mål. Exempelvis om man diskuterar empati<br />
kan det under ett barns utveckling förändras över tid. Det som uppnås som 6-åring kan däremot vid en<br />
äldre ålder vara svår att uppnå. De sociala målen kommer kontinuerlig att revideras.<br />
De pedagogiska diskussionerna har inte varit tillfredställande. Mycket tid har använts till information.<br />
Gruppens storlek på 22 pedagoger i verksamhet från år F-5 har inverkat negativt på diskussionerna.<br />
Många nyrekryteringar har skett inom fritidsverksamhet och många tjänster har ej kunnat tillsättas<br />
med behörig personal. Både de många nyrekryteringarna och obehörig personal påverkar de<br />
pedagogiska diskussionerna.<br />
En del har gått KOMET-utbildning samt att all personal har gått PIM-utbildning vilket resulterat i att<br />
mycket att den pedagogiska tiden gått åt till kompetensutveckling. De pedagogiska diskussionerna har<br />
mest omfattat sociala mål.<br />
Nyvångskolan har haft en stor omorganisation där personal bytt lokaler, klasser, fritidshem och<br />
arbetskollegor. För två år sedan ändrades organisationen från åldersblandat till åldershomogent.<br />
Barnantalet har ökat vilket har lett till omprioriteringar av lokaler. Flygelavtalet har ännu inte lett till<br />
ett närmande av olika yrkeskategorier.<br />
Åtgärder<br />
• fortsatt utveckla mål och förankra dem hos elever och föräldrar.<br />
• mer information kommer att läggas ut i Fronter.<br />
• andra gruppkonstellationer kommer att utvecklas under läsåret.<br />
• värdegrundsarbetet kommer att fortskrida oavsett verktyg.<br />
• skola/fritidshem kommer att arbeta med tema ”ekologisk odling” under läsår 08/09<br />
• utveckla riktlinjer till flygelavtalet anpassat för olika yrkeskategorier.<br />
2.3 BSN Östers mål<br />
2.3.1 Skola för hållbar utveckling<br />
Myndigheten för skolutveckling: Ett lärande för hållbar utveckling karakteriseras av demokratiska<br />
arbetsmetoder och processinriktade förhållningssätt där de lärande är delaktiga och har ett reellt<br />
inflytande. Det innebär demokratiska arbetssätt, kritiska förhållningssätt, ämnesövergripande<br />
samarbeten och mångfald av pedagogiska metoder.<br />
Lpfö 98: Förskolan ska lägga stor vikt vid miljö- och naturvårdsfrågor. Ett ekologiskt förhållningssätt<br />
och en positiv framtidstro skall prägla förskolans verksamhet Förskolan ska sträva efter att varje barn<br />
• utvecklar sin förmåga att bygga, skapa och konstruera med hjälp av olika material och tekniker.<br />
• utvecklar förståelse för sin egen delaktighet i naturens kretslopp och för enkla naturvetenskapliga<br />
fenomen, liksom sitt kunnande om växter och djur.<br />
40
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Dalby<br />
Lpo 94: Det offentliga skolväsendet vilar på demokratins grund. Skollagen (1985:1100) slår fast att<br />
verksamheten i skolan skall utformas i överensstämmelse med grundläggande demokratiska<br />
värderingar och att var och en som verkar inom skolan skall främja aktningen för varje människas<br />
egenvärde och respekten för vår gemensamma miljö (1 kap. 2 §).<br />
Genom ett miljöperspektiv får de [eleverna] möjligheter både att ta ansvar för den miljö de själva<br />
direkt kan påverka och att skaffa sig ett personligt förhållningssätt till övergripande och globala<br />
miljöfrågor. Undervisningen skall belysa hur samhällets funktioner och vårt sätt att leva kan anpassas<br />
för att skapa hållbar utveckling.<br />
FAMILJEDAGHEMMEN<br />
Familjedaghemmen har ansökt om Grön Flagg och satt upp fem mål i temat Livsstil och hälsa, som<br />
vad är kostvanor, rörelse, sinnen, vila och värdegrund.<br />
Redovisning av resultat<br />
Barnen har bakat tunnbröd, gjort smör, nässelsoppa och pannkakor av nyplockade ägg. De har gjort<br />
kostcirkeln och pratat om vilken mat kroppen mår bra av och vikten av lugna måltider. Efter lunchen<br />
har de vila med avslappning till saga eller musik. Vidare har de odlat tomater från egna kärnor och där<br />
tagit upp om obesprutad mat.<br />
Bedömning av måluppfyllelse och analys<br />
Kostvanor har varit konkret och bra att arbeta med. Hälsobullarna blev ett annorlunda samtalsämne, då<br />
ett barn trodde bullen hälsade goddag i magen. Här blev ett ypperligt tillfälle till både språkutveckling<br />
och sunda kostvanor. De har arbetat med rörelse och vila och barnen har fått insikt i varför vi behöver<br />
båda delarna. Barnen har också tagit del av kretsloppet med både nässlor och pannkakor.<br />
Åtgärder<br />
• Familjedaghemmen fortsätter med temat Livsstil och hälsa för Grön Flagg certifiering.<br />
HAGENS FÖRSKOLA<br />
Förskolornas arbetsplan trycker på att ge barnen goda kunskaper om vår miljö ute och inne.<br />
Hagens förskola har fått behålla sin Grön flagg och har satt upp 5 nya mål inom temat energi.<br />
Redovisning av resultat<br />
Förskolorna har varit ute på någon lekplats i närmiljön och i naturen minst en gång i veckan där<br />
samling och fruktstund förlagts, vissa dagar har de haft lunchen med sig. Indiangruppen, som<br />
fyraåringarna kallar sig har arbetat med ämnet energi, vilket var föräldrarnas önskemål. Barnen har fått<br />
kunskaper om solens, matens, eldens och rörelsens energi. Barnen har berättat om solens värme, som<br />
smälter glassen och var de själva får sin energi ifrån samt betydelsen av den nyttiga maten för vår<br />
hälsas skull. De har grillat korv med eldens värme, gjort segelbåtar, som rör sig på vattnet med<br />
vindens rörelse och vindsnurror som gett vindspel i sinnenas rum.<br />
Bedömning av måluppfyllelse och analys<br />
Här har det funnits stora möjligheter att bygga och konstruera i den fria leken ute, många tillfällen till<br />
samarbetsövningar samt matematiska diskussioner. Språkutvecklingen främjas med alla nya ord och<br />
begrepp i utemiljön. Indiangruppens diskussioner varifrån vår el kom, kopplade de snabbt till<br />
vindsnurrorna och de riktiga vindmöllorna. Vidare såg barnen plötsligt kretsloppet formas i naturen<br />
med solens värme till djur och växter, som vi sedan äter och dess betydelse för vår energi. Personalen<br />
var lite avvaktande till ämnet energi, men när de såg barnens nyfikenhet och hörde deras idéer, som<br />
fångades upp blev allt hur ”enkelt” som helst. Hagens förskola har fått behålla sin Grön flagg 08/09.<br />
Åtgärder<br />
• Sätta upp nya mål för Grön flaggarbetet, samt skicka in till Skola för hållbar utveckling.<br />
41
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Dalby<br />
MÖLLEBACKENS OCH NYVÅNGS FÖRSKOLA<br />
Redovisning av resultat<br />
Under läsåret 2007-<strong>2008</strong> har förskolorna Möllebacken och Nyvång påbörjat ett arbete med att bli certifierade<br />
som ”Förskola för hållbar utveckling”. Naturskolan har under två dagar handlett personalen.<br />
Östra Mölla gårds förskola har slutfört ett arbete, samt skickat in resultatet, inom Grön<br />
Flaggkonceptet. Inom det närmaste året kommer Grön Flagg vara en del i förskola för Hållbar<br />
utveckling. När det gäller att öka kunskaperna om IT har delar av personalen på Östra Mölla gårds<br />
förskola genomgått grundläggande utbildning i pedagogisk IT-kompetens, s.k. PIM.<br />
Bedömning av måluppfyllelse och analys<br />
Alla förskolor inom Nyvångsområdet har inte kommit lika långt när det gäller utformning av och<br />
inriktning på förskola för hållbar utveckling. Östra Mölla gård har genomgått en omfattande ITutbildning<br />
som har tagit mycket tid i anspråk. Det var inte så bra att inte all personal genomgick IT<br />
eller Hållbar utvecling samtidigt. För att utveckla förskolan genom stora övergripande insatser tar tid<br />
eftersom verksamheten ska störas i så liten grad som möjligt. Vi har möjlighet att under 4 dagar per år<br />
ha gemensam kompetensutbildning. Det är inte tillräckligt för att sätta igång och följa upp de mål vi<br />
har satt upp för utveckling.<br />
Åtgärder<br />
• Vi ska arbeta vidare för att planera för ett paraply för Hållbar utveckling och ansökan till<br />
skolverket ska ske under våren 2009.<br />
TORNA HÄLLESTAD FÖRSKOLA<br />
Redovisning av resultat<br />
Under 2007 kunde vi inte behålla vår Grön Flagg som vi haft sedan 2003. Detta på grund av att vi<br />
hade verksamheter på två olika håll. Vår ambition att söka utmärkelsen ”Skola för Hållbar utveckling”<br />
kunde ej genomföras.<br />
Bedömning av måluppfyllelse och analys<br />
Vi kan konstatera att vi inte lyckats med de uppsatta målen. Vi har redan nu ett arbete i verksamheten<br />
som passar in på kraven för skola för hållbar utveckling. Varje avdelning har arbetat några av de 19<br />
rubrikerna såsom ”jämställdhet”, ”miljö” eller ”ekologiska avtryck”. Från och med våren <strong>2008</strong> har vi<br />
återupptagit arbetet med Grön Flagg och vi kommer under hösten att arbeta med ett av målen, troligen<br />
”livsstil och hälsa ” tillsammans med förskolan.<br />
Åtgärder<br />
• Vi skall göra ansökan under hösten <strong>2008</strong>.<br />
• Vi skall ta upp vårt Grön Flagg arbete med förskolan, troligtvis området ”livsstil och hälsa”.<br />
HAGALUNDSKOLAN<br />
Redovisning av resultat<br />
Till grund för temaarbetet ligger målen för det Bifrostinspirerade arbetssättet. Höstterminens tema<br />
”vvv.vår världsvandring” skulle uppfylla följande mål: Att utveckla förståelsen för mångfalden i<br />
samhället, att skapa förståelse för våra och andra människors levnadsvillkor och sätt att tänka, att<br />
stärka värdegrunden, att visa vår tids globalisering.<br />
För vårterminens tema ”Jorden vi ärver” sattes dessa mål: Att komma med idéer till en grönare<br />
skolgård, att få kunskap om vår närmiljö, att känna till de fyra elementen varav jord är ett och<br />
grundläggande för allt liv, att få kunskap om jordens sårbarhet, att arbeta i enlighet med vår arbetsplan<br />
för en hållbar utveckling. Bifrostarbetet är ett ämnesövergripande tema. Därför redovisas också de<br />
ämnesmål som står i styrdokumentet LPO 94 och som kommer att omfattas av temat. Dessa mål är<br />
kända för lärarna och finns med i dokumentationen över temat.<br />
Även mål för det praktiska arbetet redovisas för eleverna innan deras planering påbörjas.<br />
42
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Dalby<br />
Temat ”Vår världsvandring” innehöll både svenskarnas utvandring till Amerika och andra länder och<br />
invandring till Sverige under olika perioder i historien.<br />
Elevernas ”brainstorm” och lärarnas idéer gjorde att ämnet breddades till att också ta upp exempelvis<br />
mat, brev- och dagboksskrivande, näsduken som avskedsflagga, indianer, kartkunskap och kännedom<br />
om andra länders geografi, kultur, flora, fauna, flyktingproblematik, trygghet/otrygghet.<br />
Skolan hade ett samarbete med SFI studenter (svenska för invandrare). De besökte skolan vid flera<br />
tillfällen då de berättade om sina hemländer och deltog i undervisningen. Önskemål finns, från båda<br />
parter, om ett fortsatt samarbete. Temat ”Jorden vi ärver” kom att handla mycket om miljövård,<br />
sopsortering, utrotningshotade djur, men också om berggrund, vulkaner, månadsstenar, jord och jordmån,<br />
odling i stort format av bönder och odling i litet format i byttor i klassrummen.<br />
Läsårets båda teman har i mycket stor utsträckning berört ämnen i ”Lärande för hållbar utveckling”.<br />
Arbetet med båda temana följde den vanliga formen; inspirationsdag, brainstorm, arbete i klasserna,<br />
kurser, åldersblandade verkstadsgrupper med tre pass i veckan, nytändning för alla – på våren var det i<br />
Torna-Hällestad, som hade samma tema. På hösten skedde temaavslutningen under två dagar med<br />
hälften av Hagalundskolans elever per dag. Den var uppdelad på tre tillfällen på vårterminen.<br />
En viktig del av temaarbetet är elevernas utvärdering. Den gör att de går igenom och summerar vad de<br />
lärt sig under sitt arbete. Det blir både en reflektion och ett befästande av kunskapen. Elevernas<br />
utvärdering tar alltid upp deras inställning till ämnet, utformningen, måluppfyllelsen, men också en<br />
bedömning av den egna insatsen. Elevantalet per pedagog har i vissa grupper varit högre under året,<br />
vilket har påverkat målet med vårt arbetssätt negativt. Pedagogernas dokumentation av<br />
verkstadsarbetet och arbetet i klassen blir ett rikt kartotek av lektioner och tips. Dessa finns samlade i<br />
en pärm med papperskopior, men också i sammanfattad form i papperskopia och på Fronter.<br />
Bedömning av måluppfyllelse och analys<br />
Elevernas utvärderingar är ofta positiva. Det negativa, som eventuellt framkommer gäller det egna<br />
utförandet. Pedagogerna är dock inte alltid av samma åsikt. Arbetet bedrevs i enlighet med målen. När<br />
det gäller de äldre barnen så tog temaarbetet en lite annan riktning än pedagogerna hade tänkt sig, efter<br />
framställningen av elevernas egna idéer i början av vårterminens tema. Läsårets båda teman har i<br />
mycket stor utsträckning berört ämnen i ”Lärande för hållbar utveckling”.<br />
Under vårterminen har hela rektorsområdet haft samma tema och målsättning. Målet om en grönare<br />
skolgård skapades för Torna Hällestads nya skola och har inte kunnat genomföras på Hagalundskolan.<br />
Förändringen av temaavlutningen från en gemensam dag till flera olika dagar har ur<br />
planeringssynpunkt varit att föredra, men pedagogernas utvärdering av dagarna har inte fungerat lika<br />
bra. Eleverna har varit nöjda. Lärartätheten har minskat på skolan de senaste åren vilket har inneburet<br />
större elevgrupper, även i verkstadsgrupperna. Därför har elevernas arbete, i större utsträckning, styrts<br />
och blivit mindre individuellt.<br />
Åtgärder<br />
• Inför kommande läsår omfördelas pedagogresurserna så att verkstadsgruppernas elevantal blir<br />
jämnare.<br />
• Målen måste tydliggöras för eleverna och föräldrarna i ännu högre grad än tidigare.<br />
• Varje inlämnat dokument i Bifrostrummet på Fronter kommer att ligga kvar under en längre<br />
period, enligt önskemål.<br />
• Utformningen av temaavslutningen kommer att diskuteras vidare.<br />
NYVÅNGSKOLAN<br />
Redovisning av resultat<br />
Den 1 november 2007 ansökte Nyvångskolan (åk F-9) om utmärkelsen Skola för hållbar utveckling.<br />
Vi blev tilldelade utmärkelsen den 28 februari <strong>2008</strong>.<br />
43
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Dalby<br />
Bedömning av måluppfyllelse och analys<br />
Myndigeheten för skolutveckling skriver i sitt utlåtande att Nyvångskolan arbetar aktivt för att underhålla<br />
och utveckla våra omvärldskontakter. Som exempel ger dem studiebesök till vårt elevråd,<br />
delaktighet i <strong>Lunds</strong> undomsting och medverkan i Elevriksdagen. Samarbetet med Naturskolan kring<br />
Gröna skolgårdar lyfts fram som exempel på den ekologiska dimensionen av hållbar utveckling. Våra<br />
regelbundna utvärderingar på elevernas syn på deras möjlighet till inflytande i undervisningen lyfts<br />
tillsammans med skolans satsning på att utbilda personalen i SET och KOMET fram som hållbar<br />
utveckling.<br />
Åtgärder<br />
• Inom tre år ska vi ansöka om att förnya vår utmärkelse en skola för hållbar utveckling.<br />
Myndigheten för skolutveckling pekar på följande utvecklingsområden.<br />
• Dokumentera våra pedagogiska moment där vi konkretiserar hållbar utveckling och därmed<br />
uppmärksamma målen i läroplan och kursplaner med koppling till hållbar utveckling.<br />
• Utveckla det pedagogiska arbetet kring de ekonomiska aspekterna på hållbar utveckling.<br />
• Se hållbar utveckling som en röd tråd i all undervisning i syfte att främja ämnesövergripande<br />
samarbete.<br />
TORNA HÄLLESTAD SKOLA<br />
Redovisning av resultat<br />
Under 2007 kunde vi inte behålla vår Grön Flagg som vi haft sedan 2003. Detta på grund av att vi<br />
hade verksamheterna på två olika håll. Vår ambition att söka utmärkelsen ”Skola för Hållbar<br />
utveckling” kunde ej genomföras.<br />
Bedömning av måluppfyllelse och analys<br />
Vi kan konstatera att vi inte lyckats med de uppsatta målen. Vi har redan nu ett arbete i verksamheten<br />
som passar in på kraven för skola för hållbar utveckling. Varje avdelning har arbetat några av de 19<br />
rubrikerna såsom ”jämställdhet”, ”miljö” eller ”ekologiska avtryck”. Från och med våren <strong>2008</strong> har vi<br />
återupptagit arbetet med Grön Flagg och vi kommer under hösten att arbeta med ett av målen, troligen<br />
”livsstil och hälsa ” tillsammans med skolan.<br />
Åtgärder<br />
• Under hösten <strong>2008</strong> avser vi att ansöka om utmärkelsen för Hållbar Utveckling och Grön<br />
Flagg.<br />
2.4 Lokala mål<br />
2.4.1 Läxpolicy<br />
Redovisning av resultat<br />
År F-3<br />
Läxorna i åk F-3 är oftast veckoläxor. Innehållet är i huvudsak läsläxor, färdighetsträning och<br />
undersökande uppgifter i matematik. Veckoläxorna har tillkommit på föräldrarnas initiativ. Läxorna är<br />
anpassade till elevens mognad och förmåga.<br />
År 4-6<br />
Samtliga klasser skriver in läxorna i skoldagboken i god tid för att ge eleven möjlighet att planera sitt<br />
veckoarbete och informera och involvera föräldrarna. Många av läxorna är veckoläxor och inga läxor<br />
ges från en dag till den andra. Läxor ges i de teoretiska ämnena. Klasserna har bestämda veckodagar<br />
då läxor i de olika ämnena ska redovisas. Detta informerar vi om på föräldramöten och i terminens<br />
första månadsmeddelande. Mängd och antal läxor ökar med ålder och i förhållande till vad eleven<br />
klarar av. Alla läxor är genomgångna i förväg. De görs för att få en förförståelse till vidare arbete i<br />
skolan, som repetition, för att få en läsupplevelse eller för att befästa kunskap. Eleverna redovisar sin<br />
läxa men det behöver inte alltid vara läraren som är mottagaren. Det viktiga är att eleverna är medvetna<br />
om att läxan görs för deras egen skull.<br />
44
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Dalby<br />
År 7-9<br />
Läxhjälp efter skoltid ledd av pedagoger har funnits i mycket liten skala.. För de allra flesta elever och<br />
deras föräldrar fungerar läxorna bra. Läxorna upplevs oftast meningsfulla med en tydlig koppling till<br />
arbetet i skolan. Enstaka föräldrar har framfört att de ibland har problem med att hjälpa sina barn med<br />
läxorna t.ex. i engelska och matematik. Då får eleverna olika hjälpmedel, t ex. engelsk text inläst på<br />
band, för att kunna arbeta med läxorna själv. Eleverna har inflytande över läxornas mängd, innehåll<br />
och redovisning.<br />
Bedömning av måluppfyllelse och analys<br />
Läxorna på Hagalundskolan fungerar generellt sett bra enligt den läxpolicy som gäller för skolan.<br />
Dock måste insatserna för de elever vars föräldrar upplever att de inte har möjlighet att hjälpa sina<br />
barn intensifieras. Elevernas inflytande över läxorna bör öka.<br />
Åtgärder<br />
• För de elever vars föräldrar har svårigheter att hjälpa sina barn planeras läxhjälp ledd av<br />
pedagoger efter skoltid. Denna läxhjälp ska vara öppen för alla elever. Genom diskussioner<br />
på klassråden och vid utvecklingssamtal ska vi ge eleverna större möjligheter att påverka<br />
innehåll och mängd av läxor.<br />
2.5 Likabehandlingsplan<br />
Ur Skollag (1985:1100):<br />
1 kap, § 2, 3 st Verksamheten i skolan skall utformas i överensstämmelse med grundläggande<br />
demokratiska värderingar. Var och en som verkar inom skolan skall främja aktning för varje<br />
människas egenvärde och respekt för vår gemensamma miljö.<br />
Ur Lag (2006:67) om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever:<br />
6§ Huvudmannen skall se till att det finns en likabehandlingsplan för varje enskild verksamhet. Planen<br />
skall syfta till att främja barns och elevers lika rättigheter oavsett kön, etnisk tillhörighet, religion<br />
eller annan trosuppfattning, sexuell läggning eller funktionshinder och att förebygga och förhindra<br />
trakasserier och annan kränkande behandling. I planen skall planerade åtgärder redovisas. Planen<br />
skall årligen följas upp och ses över.<br />
8§ Om huvudmannen för verksamheten, rektorn eller någon med motsvarande ledningsfunktion eller<br />
annan personal får kännedom om att ett barn eller en elev i verksamheten anser sig ha blivit utsatt för<br />
trakasserier eller annan kränkande behandling i samband med att verksamheten genomförs, skall huvudmannen<br />
eller den huvudmannen bestämmer utreda omständigheterna och i förekommande fall<br />
vidta de åtgärder som skäligen kan krävas för att förhindra fortsatta trakasserier eller annan<br />
kränkande behandling.<br />
Ur Lpo 94 1 Skolans värdegrund och uppdrag<br />
Skolan skall främja förståelse för andra människor och förmåga till inlevelse. Omsorg om den enskildes<br />
välbefinnande och utveckling skall prägla verksamheten. Ingen skall i skolan utsättas för<br />
mobbning. Tendenser till trakasserier skall aktivt bekämpas. Främlingsfientlighet och intolerans<br />
måste bemötas med kunskap, öppen diskussion och aktiva insatser<br />
Ur Lpfö 98 1Förskolans värdegrund och uppdrag<br />
Förskolan ska ta tillvara och utveckla barnens förmåga till ansvarskänsla och social handlingsberedskap,<br />
så att solidaritet och tolerans tidigt grundläggs.<br />
Hagalunds ansvarsområde har en likabehandlingsplan, där det är inskrivet att förskolorna arbetar kontinuerligt<br />
med värdegrunden<br />
45
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Dalby<br />
FAMILJEDAGHEMMEN<br />
Familjedaghemmen vill lära barnen demokratiska regler, respekt för varandra och inflytande.<br />
Redovisning av resultat<br />
I temat Livsstil och hälsa har barnen jobbat med barn i andra länder och valt ut Afrika. Barnen har<br />
byggt upp bostad med väggar av lera, halmtak och eldstad av målade makaroner. De har också gjort<br />
experiment med rent och smutsigt vatten, som sedan kopplades till sjukdomarna i Afrika.<br />
Bedömning av måluppfyllelse och analys<br />
I temat Livsstil och hälsa har det funnits många diskussioner om värdegrunden. Barnens arbete med<br />
barn i andra länder har väckt många frågor om deras leverne. Här har barnen på ett tydligt sätt kunnat<br />
förstå skillnaderna i de olika sätten att leva. Barnen i Afrika har inte haft mat och vatten varje dag,<br />
som i vårt land och dessutom är det sällan rent vatten. Barnen förstod att det var farligt att dricka det<br />
smutsiga vattnet, då de såg hur stickorna färgades av smutsen. Vidare har de fått insikt i barnens brist<br />
på leksaker, skolgång och läkarvård. All personal har varit på utbildning med Lisbeth Pipping och<br />
arbetat med olika exempel i likabehandling på APT. Inga redovisade ärenden.<br />
Åtgärder<br />
• Fortsätta med aktuella utbildningar och diskussioner.<br />
ALLÉGÅRDEN OCH HAGENS FÖRSKOLOR<br />
- Förskolornas värdegrund bygger på demokrati, trygghet, jämställdhet, mångfald och ansvar.<br />
- Att få uttrycka sin åsikt och bli respekterad och hörd, i ett tillåtande klimat så att barn,<br />
föräldrar och personal kan påverka och känna sig delaktiga i verksamheten<br />
- Att visa lojalitet mot fattade beslut<br />
- Att ha tillit till sig själv och andra<br />
- Att inte bli kränkt<br />
- Att verksamheten är strukturerad och planerad med tydlig målsättning<br />
- Att ha lika värde<br />
- Att visa respekt och aktning för varje människa utifrån hennes förutsättningar, behov och<br />
bakgrund<br />
- Att stereotypa könsroller ska motarbetas i alla sammanhang och alla ska ha samma<br />
möjligheter att pröva och utveckla nya förmågor och intressen.<br />
- Att verka för integration mellan människor med olika etnisk, religiös och kulturell bakgrund<br />
- Att stå för sina handlingar och skapa en positiv samvaro i gruppen<br />
Redovisning av resultat<br />
I Astrid Lindgrens olika sagor har det funnits mycket idéer till värdegrundsarbetet under hela läsåret.<br />
Vi har haft vänskapens dag den 14 februari, där vi lyfte fram våra olika känslor i hjärtat som glad,<br />
ledsen, ensam och arg. Barnen samlades i olika åldersgrupper i lekhallen med en personal som<br />
berättade sagan om Pricken. Därefter gick sagostenen runt och varje barn fick berätta om sina känslor i<br />
samband med sagan, rätten att avstå finns alltid.<br />
Arbetet med 5-åringarna var syftet att barnen skulle lära känna fler kompisar inför skolstarten. Barnen<br />
har träffats två gånger i veckan och haft gymnastik och skapande verksamhet var sin dag. Leken har<br />
haft stor betydelse där samarbetsövningar haft stort värde. Gymnastiken har varit varannan vecka i<br />
skolans gymnastiksal, vilket gav trygghet inför skolans värld. Värdegrundsarbetet genomsyrade<br />
dagligdags all verksamhet på förskolorna.<br />
I genusarbetet använde vi en flanosaga om ”Fyra hönor och en tupp”, som handlade om hur tuppen<br />
själv vill bestämma på gården och hönsen mådde mer och mer dåligt över detta. Till slut gick hönsen<br />
på kurs och lärde sig hur de skulle tala högre, bli starkare och som de sade ”burra upp sig”. Efter<br />
sagans slut, diskuterade vi sagan och barnen fick rita något de tyckte om från sagan och berätta varför.<br />
46
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Dalby<br />
Bedömning av måluppfyllelse och analys<br />
Många barn har kunnat omsätta den kunskap de förvärvat, som när ett barn ville skriva kompis och ett<br />
annat barn hjälpte henne att se på namnen på närvarotavlan och på så sätt hitta bokstäverna till kompis.<br />
Vid ett annat tillfälle blev ett barn ledsen och kompisen säger, det gör inget man får vara ledsen. De<br />
flesta femåringar har hittat nya kompisar och vet hur och var de ska klä om samt duscha i skolan vid<br />
gymnastiken. När en flicka inte fick vara med i pojkarnas lek, sa kompisarna ”burra upp dig” som<br />
hönsen. Många föräldrar har visat uppskattning med vårt värdegrundsarbete i bland annat vår<br />
trivselenkät och hur de hör barnen resonera hemma.<br />
Allégården och Hagens förskolor har redovisat fyra ärenden med handlingsplaner. Genom våra<br />
redovisade ärenden har vi inte lyckats med alla barns lika värde, visa respekt och aktning för varje<br />
människa utifrån hennes förutsättningar, behov och bakgrund.<br />
Personalen har varit på Lisbeth Pippings föredrag och arbetat med likabehandlingsexempel på en<br />
utvecklingsdag. Genuspedagogen har lärt personalen att granska barnlitteratur. De fick olika frågor<br />
med anknytning till barnlitteraturen på deras avdelningar. Frågorna var bland annat, vilket kön hade<br />
författaren, hur gestaltades personer, vad hade de för yrke, färg på kläder m.m. Detta satte igång<br />
tankarna kring genus och ökade deras genusmedvetenhet. Vi har även beställt in litteratur som riktar<br />
sig till både barnen och personalen.<br />
Nästa termin gjorde varje avdelning observationer på i vilka rum flickor/pojkar leker i enligt ”Husmodellen”<br />
där frågorna var till exempel, vad exakt är det som de gillar, vilka platser, ämnesområden<br />
och aktiviteter ogillar/undviker flickor/pojkar på förskolan, vad är det exakt som de ogillar?<br />
Husmodellen visade tydligt hur uppdelat det kan vara mellan flickor/pojkar i förskolan, men också att<br />
vi kunde se att i vissa rum var det inte lika könsstereotypt som vi trodde t. ex i kuddrummet.<br />
Personalen blev mer medveten om vad för aktiviteter och rum de erbjuder barnen. Föräldrarna har<br />
också fått utbildning i bland annat vad genus betyder, hur vi arbetar med genus och vad för olika<br />
faktorer som påverkar oss i samhället (leksaker, kläder, reklam).<br />
Åtgärder<br />
• Genuspedagogen fortsätter att utbilda personalen.<br />
• Personalen ska arbeta med ett nytt material Stegvis för att få nya idéer om värdegrundsarbetet<br />
• Barngruppernas storlek har stor betydelse för hur alla barn blir sedda.<br />
TORNA HÄLLESTAD FÖRSKOLA<br />
Redovisning av resultat<br />
De olika avdelningarna har arbetat med detta på olika sätt för att nå barnens olika mognadsnivåer. På<br />
Junibacken har man arbetat med tema känslor, identifierat olika känslolägen, ”glad”, ”ledsen” eller<br />
”arg”. På Bullerbyn har man diskuterat känslor som tex ”Hur känns det när man är arg? ”, ”Hur är man<br />
när man är snäll mot någon?” På Katthult har man fokuserat på det positiva och förstärkt det goda<br />
beteendet. Det är viktigt att bryta mönster, hur vi är mot varandra, de har också pratat om lika och<br />
olika. Man har arbetat med Katthults solstrålar. Varje solstråle är en kod för hur man skall vara mot<br />
varandra.<br />
Bedömning av måluppfyllelse och analys<br />
Allt detta är ett förebyggande arbete som man ständigt måste arbeta med. Svårigheten är att veta hur vi<br />
når fram till barnen. Personalen upplever de har lyckats med detta. Det kan man bedöma och analysera<br />
i barnens lekar och sätt att vara mot varandra. Under året har vi en incident där vi fick upprätta ett<br />
åtgärdsprogram med inblandade parter.<br />
Åtgärder<br />
47
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Dalby<br />
• Vi kommer att fortsätta detta arbete och använda oss av de arbetsmetoder som gett bra<br />
resultat. Därför är det viktigt med utvärdering från både personal och föräldrar.<br />
NYVÅNGS FÖRSKOLOR<br />
Redovisning av resultat<br />
Vi har dokumenterat vår likabehandlingsplan för Nyvångs förskolor. Arbetsgruppen har bestått av 1<br />
personal från varje avdelning från Möllebacken och Nyvångs förskolor, har lagt grunden till en<br />
likabehandlingsplan Vårt arbete innehåller bl.a. förslag till metoder, direkta åtgärder och utredning,<br />
förebyggande arbete, föräldrainflytande, elevinflytande, uppföljning och utvärdering. Tillsammans<br />
med barnen har vi tagit upp trivsel – regler. I samlingar eller samtalsstunder har barnen fått reflektera<br />
över allas lika värde och likheter/olikheter. Vi har pratat om känslor och använder oss av hur, när och<br />
var frågor. Detta har hittills varit en naturlig del av vårt arbete. Våra förslag till metoder ska vi prova<br />
och utveckla nya arbetsformer.<br />
Bedömning av måluppfyllelse och analys<br />
Socialsekreterarens kompetens har varit en tillgång i detta uppdrag och vi har kunnat få råd och stöd<br />
av henne. Arbetsgruppen har informerat personalen, på Möllebacken och Nyvångs förskolor, om<br />
innehållet i likabehandlingsplanen. Personalen har godkänt denna Möllebackens och Nyvångs<br />
förskolor har fått information om lagen om förbud mot diskriminerig och annan kränkande behandling<br />
av barn. Östra Möllagård har inte tagit del av likabehandlingsplanen och informationen angående<br />
lagen. Under året har vi gjort uppföljning och utvärdering av metoderna, samt återkoppling av<br />
arbetslagens insatser och åtgärder.<br />
Åtgärder<br />
• Fortbildning om likabehandlingsplanen och likabehandlingslagen ska eftersträvas.<br />
• Östra Möllagård informeras om Nyvångs förskolors likabehandlingsplan.<br />
• Revidering av planen ska ske under 2009 och förbättringar ska införas.<br />
HAGALUNDS SKOLA<br />
Inom Hagalunds ansvarsområde ska Inga barn eller elever utsättas för diskriminering eller annan<br />
kränkande behandling. Så långt det är möjligt ska sådan behandling förebyggas och motverkas i<br />
samverkan mellan skolledning, medarbetare, elever, barn och vårdnadshavare.<br />
Redovisning av resultat<br />
Förebyggande åtgärder för motverkande av diskriminering/annan kränkande behandling:<br />
Alla klasser har arbetat med Hagalundskolans värdegrund ”Hjerta” i början av läsåret. Värdegrunden<br />
har delats ut till varje elev i början av läsåret. Texten har varit väl synlig för alla på skolan.<br />
Pedagogerna har haft kontinuerliga samtal med eleverna om hur de bör uppträda mot varandra. För att<br />
stärka deras sociala samspel har vi använt till exempel kompissamtal och värderingsövningar. På<br />
vårterminen har elever i årskurs 5 utbildats till kamratstödjare. Under utbildningen har eleverna sett en<br />
film om mobbning och har haft efterföljande diskussion. De har fått ta del av erfarenheter både från<br />
det gångna årets kamratstödjare och av elever från Nyvångskolans AMOR och ESKO - grupper på<br />
högstadiet.<br />
Samtliga elever i årskurs 6 fungerade som kamratstödjare på rasterna. De utvärderade sitt uppdrag på<br />
klassråden. Skolsköterskan har haft regelbundna hälsosamtal med skolans elever. Skolan har haft en<br />
likabehandlingsgrupp som haft möte minst fyra gånger under läsåret. Gruppen bestod av pedagoger,<br />
skolsköterska samt rektor. Lägesbeskrivning, kommande arbete och pågående ärenden har behandlats<br />
på möten. Gruppen ansvarade för utbildning av kamratstödjare och gruppen ordnade även en<br />
avtackningsfest för avgående kamratstödjare. Gruppen ansvarade för att den årliga trivselenkäten<br />
genomfördes bland våra elever.<br />
Skolan har haft ett trivselråd med elevrepresentanter från alla klasser, både pedagoger och rektor<br />
deltar. Vuxna har alltid funnits ute bland skolans elever när de haft rast. För att stärka vi-känslan på<br />
48
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Dalby<br />
skolan samverkade årskurs 1-2, 3-4 samt årskurs 5-6 inom det tematiska arbetet. Vid upptaktsdagen<br />
och avslutningsdagen av temat deltog hela skolan. Annat som förstärkte vi-känslan var bland annat<br />
”Hela skolan vandrar” och ”Sång på gång”. Samtal med elever och föräldrar om skolsituationen har<br />
skett minst en gång per termin i samband med utvecklingssamtal. Om en elev har utsatts för allvarlig<br />
kränkande behandling har likabehandlingsgruppen kopplats in och arbetat efter en utarbetad modell.<br />
Kränkningsärenden dokumenteras och arkiveras.<br />
Bedömning av måluppfyllelse och analys<br />
Likabehandlingsgruppen har under läsåret inte haft några fall av allvarlig kränkning. Årets trivselenkät<br />
har visat att majoriteten av våra elever upplever sina kamratrelationer som positiva. Enkäten har dock<br />
visat att enstaka elever har känt sig utanför gemenskapen. Skolans arbete för att stärka elevernas<br />
sociala förmåga har i stort utvecklat elevernas empati, tex. genom vårt arbete med KOMET. Trots<br />
skolans förebyggande arbete har det förekommit att elever inte följt skolans värdegrund. Årets<br />
kamratstödjare har varit mer synliga och engagerade. Deras utvärdering har visat att de upplever sitt<br />
arbete som kamratstödjare meningsfullt. De har även upplevt sin kamratstödjarutbildning som<br />
inspirerande.<br />
Trivselrådet har haft regelbundna möten där klassernas synpunkter har lyfts fram. Det tematiska<br />
samarbetet har stärkt vi-känslan och skapat en bra och trygg miljö mellan elever från skolans olika<br />
klasser. Vuxenstödet på rasterna har utökats och förbättrats då de vuxna känner eleverna och har<br />
kunskap om skolans regler.Flertalet av eleverna på Hagalundskolan har kommit från socialt trygga<br />
miljöer. Detta tillsammans med personalens och kamratstödjarnas engagemang har bidragit till ett<br />
vänligt klimat. Skolans småskalighet, där alla känner alla har också haft stor betydelse.<br />
Åtgärder<br />
• Trivselenkät återkommer i reviderad form.<br />
• Oförändrat vuxenstöd på raster.<br />
• Säkerställning av att all personal är införstådd med likabehandlingsplanen.<br />
• Skolans planer och regler skall finnas tillgängligt på skolans hemsida och fronter.<br />
• I KOMET- arbetet återstår att se över skolans ordningsregler. Detta sker under nästa läsår.<br />
TORNA HÄLLESTAD SKOLA<br />
Redovisning av resultat<br />
Vi har arbetat kontinuerligt med skolans värdegrund HJERTA Alla elever har fått svara på enkäter om<br />
hur man mår och trivs på skolan. Vidare har klasserna haft återkommande kompissamtal. Vi har<br />
rapporterat händelser på skolgården till berörda klasslärare som sedan tagit upp det med eleverna på<br />
lämpligt sätt.<br />
Bedömning av måluppfyllelse och analys<br />
Vi har under året haft en dialog med eleverna om hur man skall vara som medmänniska. Vi har bildat<br />
ett miljöråd på skolan med representanter från varje klass. Vi har haft ca 10 träffar under året och där<br />
tagit upp saker som vi har tyckt vara viktiga. Vi har en god stämning bland våra elever. Alla är väldigt<br />
omtänksamma och hänsynstagande.<br />
Åtgärder<br />
• Vi vill lära oss SET- metoden för att få större möjlighet att fördjupa oss i livskunskap.<br />
NYVÅNGSKOLAN ÅK F-9<br />
Redovisning av resultat<br />
Nyvångskolans Likabehandlingsplan fastställdes den 5 februari 2007 och har under vårterminen <strong>2008</strong><br />
reviderats. Med utgångspunkt från en handledning från JämO, DO, HO, HomO och BEO, Förebygga<br />
diskriminering – främja likabehandling, har Likabehandlingsplanen utökats med punkten<br />
nulägesanalys.<br />
49
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Dalby<br />
Sammanställning av Tillbudsrapporterna<br />
År F-6<br />
Under läsåret har 21 stycken tillbudsrapporter lämnats in till skolledningen. I samtliga fall var mer än<br />
en elev inblandad och i 7 fall var en vuxen inblandad på något sätt. Vid 12 av tillbuden har fysiskt våld<br />
förekommit och vid 16 av tillbuden har verbala kränkningar utsagts. I samtliga fall har samtal skett<br />
med skolledningen och kontakt har tagits med vårdnadshavare.<br />
År 7-9<br />
Under läsåret lämnades 14 stycken tillbudsrapporter lämnats in till skolledningen. I samtliga fall utom<br />
ett var fler än en elev inblandade. I hälften av tillbuden har fysiskt våld använts och i hälften har<br />
verbala kränkningar förekommit. Vid fyra tillbud har en vuxen varit inblandad på något sätt. I samtliga<br />
fall har samtal med inblandade och vårdnadshavare skett med någon ur skolledningen. Under året har<br />
3 polisanmälningar gjorts. 9 av 14 tillbud har skett under höstterminen och det bekräftar känslan av en<br />
turbulentare höst jämfört med våren. Arbetet med gruppsamtal i klasser, med elever och deras<br />
vårdnadshavare, spridning av vår värdegrund samt anställning av en elevassistent har under läsåret givit<br />
effekt.<br />
Bedömning av måluppfyllelse och analys<br />
Det är vår bedömning att planen uppfyller de krav som ställs från Ombudsmännen. Punkten<br />
nulägesanalys beskriver det gångna årets arbete med kränkande behandling. Här redovisas statistik<br />
från Tillbudsrapporterna och analyser av de elevenkäter som är gjorda i årskurs 4 - 8.<br />
Åtgärder<br />
• Årlig revidering av likabehandlingsplanen.<br />
Delta i Malmö Högskolas utbildning angående aktuell forskning kring mobbning där arbete<br />
med likabehandlingsplanen är en del av kursen.<br />
• Utvärdering av elevråden sker vid den årliga utvärderingsdagen i slutet av maj. Samtliga<br />
vuxenstöd, skolledningen, elevrådens nuvarande och blivande ordförande använder en dag för<br />
att utvärdera årets elevrådsverksamhet.<br />
• Samtliga elever i år 4-9 får en utvärdering i enkätform under vårterminen. Vårdnadshavare i år<br />
2, 5 och 8 genomför en liknande enkät i samma tidsperiod. Enkäten innehåller frågor om<br />
elevernas och föräldrarnas upplevelse av hur skolan uppfyller kraven på värdegrunds- och<br />
kunskapsuppdraget.<br />
• Tidigt på höstterminen följs resultaten upp i varje klass av klassmentorerna. Man arbetar med<br />
hur man i den egna klassen skall åtgärda sådant som kommit fram på utvärderingen. Man<br />
lämnar in förslag på nya åtgärder till skolledningen, som med dessa förslag och<br />
utvärderingsresultaten som underlag beslutar om förändringar i verksamheten.<br />
• Om någon upplever eller upptäcker en kränkande behandling skrivs en Tillbudsrapport, se<br />
bilaga, som lämnas till ansvarig skolledare. Skolledaren ansvarar för att händelsen åtgärdas.<br />
Tillbuds – och Åtgärdsrapporter förvaras av skolsköterskan. Tillbudsrapporterna sammanställs<br />
och analyseras årligen av elevvårdsteamet.<br />
• Likabehandlingsplanen utvärderas och revideras efter varje läsår. Elever, föräldrar och<br />
personal ges möjlighet att påverka innehållet i texten.<br />
• I det årliga medarbetarsamtalet tas personalens arbetsmiljösituation upp.<br />
• En stark informell samtalskultur finns på skolan mellan de tre parterna elev, vårdnadshavare<br />
och personal.<br />
50
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Dalby<br />
3. SAMMANFATTNING TEAM DALBY<br />
Uppföljning av tidigare beslutade åtgärder och pågående projekt<br />
Engelska och matematik<br />
I förskolan har stort fokus lagts på vardagsmatematik och utomhusmatematik. I åk 7-9 är berörda<br />
lärare nöjda med resultaten på de nationella proven. Slutbetygen stämde väl överens med resultaten på<br />
de nationella proven.<br />
Exempel på åtgärder<br />
Familjedaghemmen vill fortsätta tillvarata alla naturens och vardagens möjligheter till matematik.<br />
Inför kommande års planering har vi valt att arbeta vidare med dokumentation och Reggio<br />
Emiliapedagogik. Detta vill vi genomföra genom handledning av en Reggio Emilia-pedagogista. Se<br />
över möjligheten att ytterligare en gång förbättra rutinerna vid den muntliga prövningen på de<br />
nationella proven.<br />
Elev- och föräldrainflytande<br />
På Nyvångskolan är skolledningen relativt nöjd med de resultat som vi får på våra enkätfrågor<br />
angående elevinflytande. Dock är svarens medelvärde något sämre än motsvarande resultat på andra<br />
frågor från samma enkät. Det är skolledningen uppfattning att kontakten mellan klassmentorer och<br />
vårdnadshavare har utvecklats.<br />
Exempel på åtgärder<br />
Förtydliga för elever vad och när de kan påverka. Arbeta vidare med mål att sträva mot, men fokusera<br />
på ”tar ett personligt ansvar för sina studier och sin arbetsmiljö.” Utveckla större kompetens hos våra<br />
medarbetare, för att använda ”Fronter” som <strong>kommun</strong>ikationskanal vid kontakt med föräldrar.<br />
Utveckla information till hemmen angående de nationella målen.<br />
Elever med behov av särskilt stöd<br />
På Nyvångskolan har 94 % av elever åk 4-6 angett att de alltid eller nästan alltid får det stöd de<br />
behöver för sin utveckling. Skolledningen för åk 7-9 gör bedömningen att KOMET-utbildningen som i<br />
stort sett alla lärare genomgått har medfört ett mer professionellt agerande vid mötet med eleverna.<br />
Exempel på åtgärder<br />
Kallelse till överlämnandekonferenser, förskola – förskoleklass samt åk 3 – åk 4, ska gå ut under slutet<br />
av lå 08/09 med uppföljning i slutet av september -09. Vi ska fortsätta med liten undervisningsgrupp<br />
för elever med Aspergers syndrom/autism men även här arbeta för att eleverna kan delta i<br />
klassundervisningen i större utsträckning. Vi ska använda verktyget Sociala berättelser för elever som<br />
ofta hamnar i konflikt<br />
Utvärdering av undervisningen<br />
Nyvångskolans enkät visar att 95 % av eleverna ofta eller alltid varit nöjda med undervisningen.<br />
Resultatet stämmer väl överens med skolledningens uppfattning om att undervisningen oftast håller<br />
hög kvalité och att det huvudsakligen beror på engagerade, lyhörda och kompetenta medarbetare.<br />
Exempel på åtgärder<br />
Fortsätta med årlig enkätundersökning för våra elever i åk 4-9, där ett av målen är att minska antalet<br />
elever som sällan eller aldrig är nöjda. Samla in sammanställningar och analyser av<br />
utvärderingsresultat från två undervisningsgrupper per lärare. Resultaten diskuteras med respektive<br />
lärare vid kommande medarbetarsamtal.<br />
Kunskap, lärande och färdigheter<br />
Språk- och läsutveckling<br />
51
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Dalby<br />
I familjedaghem och förskola har pedagogernas engagemang och struktur gett resultat i barnens intresse<br />
för böcker och sagoberättande. Personalen är mån om barnens språkutveckling och jobbar efter<br />
läroplanens strävansmål som finns med i deras planering. Med de metoder och material de använder<br />
kan de följa barnens språkutveckling.<br />
I skolan använder vi oss av ett flertal skrifter från Myndigheten för skolutveckling i diskussioner med<br />
och emellan pedagoger samt LUS, Läsutvecklingsschema. Resultaten på de nationella proven i<br />
svenska för åk 9 är skolledningen tillfreds med. Avseende läs- och språkutveckling gör skolledningen<br />
bedömningen att våra medarbetare arbetar med varierande metoder på ett professionellt sätt.<br />
Exempel på åtgärder<br />
Arbeta vidare med läs och skrivutveckling i temat naturen.<br />
TRAS ska vi använda i utvecklingssamtalen med början lå 08/09, vilket ska ge oss en bättre möjlighet<br />
att samtala runt barnets språkutveckling.<br />
Lå 08/09 kommer vi att arbeta med ett läs- och skrivprojekt, IRIS = Inspirerande, Reflekterande Insatser<br />
i Svenska, som innefattar hela skolan.<br />
Skolbarnsomsorgen<br />
Pedagogerna samtalar ofta om stämningen i gruppen och om incidenter som inträffat och föräldrarna<br />
informeras vid behov. Den dagliga kontakten med föräldrarna upplevs som öppen och avspänd.<br />
Eftersom pedagogerna besitter olika kompetenser och har olika intressen har vi kunnat möta barnens<br />
önskemål på ett bra sätt och många idéer har kunnat genomföras.<br />
Exempel på åtgärder<br />
Arbeta med samarbetsövningar för att svetsa samman grupperna mer. Förbättra miljön både ute och<br />
inne för att underlätta den könsneutrala leken. Regelbundna träffar med all fritidshemspersonal i Dalby<br />
och Torna Hällestad för pedagogiska samtal.<br />
BSN Östers mål<br />
Skola för hållbar utveckling<br />
Det är Team Dalbys uppfattning att våra verksamheter har kommit långt när det gäller arbete med<br />
Skola för hållbar utveckling. Ett flertal förskolor har Grön Flagg certifiering och samtliga skolor har<br />
utmärkelsen Skola för hållbar utveckling.<br />
Exempel på åtgärder<br />
Familjedaghemmen fortsätter med temat Livsstil och hälsa för Grön Flagg certifiering. Vi skall ta upp<br />
vårt Grön Flagg arbete med förskolan, troligtvis området ”livsstil och hälsa”. Se hållbar utveckling<br />
som en röd tråd i all undervisning i syfte att främja ämnesövergripande samarbete.<br />
Likabehandlingsplan<br />
Verksamheterna inom Team Dalby har arbetat aktivt med likabehandlingsfrågor. Genom kompetensutveckling<br />
och diskussioner har vi vidareutvecklat våra verktyg för att bättre kunna säkerställa det som<br />
våra Likabehandlingsplaner beskriver. Barn och elever har i olika undervisningsformer mött begreppet<br />
Likabehandling.<br />
Exempel på åtgärder<br />
Säkerställning av att all personal är införstådd med likabehandlingsplanen. Personalen ska arbeta med<br />
ett nytt material, Stegvis, för att få nya idéer kring värdegrundsarbetet. Vi vill lära oss SET-<br />
metoden för att få större möjlighet att fördjupa oss i livskunskap. Delta i Malmö Högskolas<br />
utbildning angående aktuell forskning kring mobbning där arbete med likabehandlingsplanen är en del<br />
av kursen.<br />
52
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Dalby<br />
Föräldrakommentarer från skolkonferens 080923 för Hagens och Torna<br />
Hällestad förskolor<br />
53<br />
Bilaga 1<br />
<strong>Kvalitetsredovisning</strong><br />
Tillägg - föräldrarna i Torna Hällestad vill poängtera hur mycket bättre maten har blivit i TH sedan<br />
deras nya kök tillagar maten, också som synpunkter med hänsyn till Hagens nedläggning av kök.<br />
Föräldrarna på Hagen vill lyfta fram den ekologiska maten, som idag är 71 % och är bland de ledande<br />
i <strong>Lunds</strong> Kommun.<br />
Vidare vill de lyfta fram Språkavdelningens arbetssätt, som positivt för hela förskolan. Där detta har<br />
spridit ringar på vattnet till alla avdelningar samt specialpedagogens arbete med utbildningen TRAS<br />
på alla avdelningar.<br />
Föräldrarnas sammanfattning av föräldraenkäten <strong>2008</strong> Hagalund och Torna<br />
Hällestad skolor<br />
Föräldrarna ger skolorna högt betyg i genomsnitt. Medelvärdena 3,92 resp 3,89 på en skala mellan<br />
1,00 och 5,00 måste betraktas som högt. Man kan också konstatera att skolorna ligger väldigt nära<br />
varandra i det totala medelvärdet.<br />
Följande fråga känns intressant nog att granska i detalj.<br />
”Hur upplever du den undervisning ditt barn får i skolan?”<br />
Klass Torna Hällestad Hagalund<br />
F 3,3 3,9<br />
1 4,6 4,2<br />
2 3,9 4,3<br />
3 3,8 4,1<br />
4 3,7<br />
5 4,2<br />
6 3,7<br />
När man jämför årets resultat med år 2007 så ser man en tydlig förbättring för Torna Hällestad,<br />
medelvärdet steg med 0,35 enheter. ”Matsituationen” och ”föräldramötena” var resultat som förbättrades<br />
radikalt (+0,67 och +0,68). Mest dramatiskt förbättrades resultatet av frågan angående ”fysisk aktivitet”<br />
(+0,84)! Detta är förklarligt då barnen förra året vistades i Hällbodal, där skolgården var minst<br />
sagt bedrövligt liten. Det är även glädjande att se att ”Förtroende för ledningen” har stigit (+0,33) om<br />
än från en låg nivå.<br />
Hagalund har dessvärre fått ett något lägre medel i år (-0,18). Det som tydligast försämrats är ”Föräldramöten”<br />
(-0,53)<br />
När vi jämför resultaten mellan de två skolorna så framstår tre skillnader tydligt.<br />
1. ”Matsituationen”. Torna Hällestad får hela 1,08 högre i medel än Hagalund. Detta måste<br />
betraktas som anmärkningsvärt! Hagalund får varmhållen mat från Nyvång. Torna Hällestad<br />
har numera ett förstärkt mottagningskök, all mat anländer kall och värms/tillagas på plats.<br />
2. ”Förtroende för skolledningen”. Hagalund ligger 0,94 högre än Torna Hällestad. Resultatet har<br />
som nämnts förbättrats tydligt, men en del arbete återstår.<br />
3. Tre frågor relaterade till fritidsverksamheten (säkerhet, trivsel och relation till personal).<br />
Torna Hällestad ligger 0,6-0,7 under Hagalund.
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Dalby<br />
Resultaten från föräldraenkäten kan studeras i detalj på föräldrarådets hemsida. Sök er fram till sidan<br />
via www.lund.se eller www.torna-hallestad.se.<br />
54
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Genarp<br />
KVALITETSREDOVISNING TEAM GENARP <strong>2008</strong><br />
GENARPS VERKSAMHETSOMRÅDE<br />
ENESTUGANS FÖRSKOLA<br />
GENATHORPS FÖRSKOLA<br />
WELINS FÖRSKOLA<br />
ÖRTAGÅRDENS FÖRSKOLA<br />
FAMILJEDAGHEMMEN<br />
GENARPS SKOLA<br />
HÄCKEBERGASKOLAN<br />
Team Genarp<br />
Grundberg Anders<br />
Härstedt-Hansson Eva<br />
Jansson Karin<br />
Olofsson Ingalill<br />
Genarp den 15 oktober <strong>2008</strong><br />
Alla barn och elever som finns i Genarp<br />
är trygga, ansvarskännande, nyfikna och har lust att lära vidare.<br />
56
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Genarp<br />
1:1<br />
INNEHÅLLSFÖRTECKNING<br />
1:1 Innehållsförteckning<br />
1:2 Sammanställning av förkortningar<br />
1:3 Sammanfattning<br />
1:4 Verksamhetsbeskrivning förskola<br />
1:5 Verksamhetsbeskrivning grundskola<br />
2:1 Arbetet med kvalitetsredovisningen<br />
2:2 Utvecklingsområdet ”En trygg och god lärmiljö”<br />
2:3 BSN-Östers mål: Redovisning av LUS<br />
2:4 Lokala mål: Redovisning av läxpolicy<br />
2:5 Likabehandlingsplanen<br />
1:2<br />
FÖRKORTNINGAR VI ANVÄNDER I TEXTEN<br />
AK/PAK ArbetsupplevelseKartläggning och Psykosocial ArbetsmiljöKartläggning<br />
AMIGO Anti Mobbning I Genarps verksamhetsOmråde<br />
ANT Alkohol Narkotika Tobak<br />
ATAD Alkohol, Tobak och Andra Droger<br />
BRUK Bedömning, Reflektion, Utveckling, Kvalitet<br />
BSN Barn och skolnämnd. BSN Lund Öster, omfattar Genarp, Dalby, S.Sandby och Veberöd<br />
BSF Barn och skolförvaltning<br />
DLS Diagnostiska läs- och skrivmateriel.<br />
F-klass Förskoleklass<br />
Grskl Grundskola<br />
HLR Hjärt och lungräddning<br />
HT Hösttermin<br />
ILA Inflytande, Lärande, Ansvar<br />
IUP Individuell utvecklingsplan<br />
KOMET KOmmunikationsMETod<br />
Lpfö 98 Läroplan för förskolan<br />
Lpo 94 Läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet<br />
LUNK <strong>Lunds</strong> Ungdomsenkät<br />
LUS LäsUtvecklingsSchema<br />
PIM Praktisk IT och Mediekompetens<br />
SAM Systematiskt ArbetsMiljöarbete<br />
TRAS Tidig Registrering Av Språket<br />
VT Vårtermin<br />
ÖPP Örebro PreventionsProgram<br />
57
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Genarp<br />
1:3<br />
SAMMANFATTNING<br />
I Kr 2007 gjorde vi i skolledningen följande analys:<br />
Vår organisation med ett 1-16 årsperspektiv ger goda förutsättningar för det salutogena perspektivet.<br />
Vi upplever att personalen trivs, känner delaktighet och inflytande vilket vi t ex kan se i den genomförda<br />
personalenkäten. Vi tror att resultatet till stor del beror på vårt långsiktiga värdegrundsarbete<br />
och en organisation som stödjer delaktighet och inflytande.<br />
Eleverna trivs och mår bra i skolan. Vi ser det t ex genom den höga närvaron och svaren i elevenkäterna.<br />
Det beror på en engagerad och välutbildad personal, välfungerande lokaler och ett<br />
långsiktigt arbete kring värdegrunden samt ett stort föräldraengagemang. Genom att vi arbetar med<br />
hela lärandemiljön inom förskoleverksamheten och i grundskolan, alla däri verksamma, samt relationerna<br />
dem emellan, ökar utsikterna för att nå framgång både kunskapsmässigt och hälsomässigt.<br />
Under läsåret 07/08 har vi fortsatt att arbeta med goda relationer och goda kunskaper i en skola för alla<br />
under temat ”En god och trygg lärmiljö”. Skolledningens målsättning är att i förskoleverksamheten<br />
och under grundskolan arbeta så att alla elever når utbildningsmålen och blir behöriga till<br />
gymnasieskolans program. Eleverna ska också nå målen med hög social kompetens, för att fungera väl<br />
individuellt och tillsammans med andra. I detta arbete ska alla elever och all personal vara delaktig. Ett<br />
gott samarbete med föräldrarna är också en förutsättning för goda resultat. De tidigare redovisade<br />
utvecklingsområdena: ”Språk- och läsutveckling”, ”Hälsa och miljö” samt ”Inflytande och<br />
delaktighet”, fortlöper, men nu under rubriken ”En god och trygg lärmiljö” vilket skolledningen menar<br />
vara grunden för välbefinnande och lärande.<br />
Allt arbete sker utifrån visionen: Alla barn och elever som finns i Genarps verksamhetsområde är<br />
trygga, ansvarskännande, nyfikna och har lust att lära vidare.<br />
I kvalitetsredovisningen redovisar vi: en verksamhetsbeskrivning, årets arbete med<br />
kvalitetsredovisningen, arbetet med utvecklingsområdet ”En god och trygg lärmiljö”, vår likabehandlingsplan,<br />
tankar kring läxpolicyn samt resultat av LUS.<br />
Den största delen av kvalitetsredovisningen handlar om vårt utvecklingsarbete. I år har skolledningen<br />
valt att utifrån arbetslagens redovisningar sammanfatta resultaten till ett gemensamt dokument.<br />
Utvecklingsarbetet ”En god och trygg lärmiljö” redovisas under rubrikerna ”goda relationer” och<br />
”goda kunskaper”. I resultatet kan ni se hur förskolorna arbetat med ”hjärtestunder”, tydliga rutiner<br />
och tecken för att skapa en trygg lärmiljö. I fritidshemmen har de många gemensamma aktiviteter och<br />
soaréprojekt för att skapa goda relationer och i grundskolan har de bland annat byggt broar mellan<br />
barn och vuxna och arbetat fram en handlingsplan för att förebygga användandet av alkohol, tobak och<br />
andra droger. I resultaten ser vi också ett arbete med matematik både i förskolan och i grundskolan på<br />
olika plan. Ett citat: en treårig flicka ber att få ett äpple av mamma. Mamman: - Vill du ha äpplet i<br />
båtar? Flickan: - Ja, fjärdedelar.<br />
I förskolan har utvecklingsarbetet med TRAS resulterat i ytterligare fokus på språkutveckling.<br />
I F-9 har pedagoger och elever arbetat med läsförståelse på olika sätt och där har de sett LUS resultatet<br />
förbättrats. Genom demokratiprojektet har pedagogerna fått en möjlighet att göra en utvärdering av<br />
elevernas uppfattning av ILA. I LUNK framgick att eleverna inte upplever att de har så stort<br />
inflytande. Det gäller för oss att skapa utrymme för elevernas inflytande, både det reella och det<br />
upplevda. Utifrån resultaten av enkäterna, arbetet med ILA har skolledningen bestämt att i kvalitetsredovisningen<br />
-09 redovisa utvecklingsområdet ”En god och trygg lärmiljö” med fokus på upplevelsen<br />
av inflytande. Våra medelmeritvärde fortsätter att öka och är mycket goda jämfört med riket och våra<br />
grann<strong>kommun</strong>er. När vi jämför oss med våra grannskolor ligger vi lite lägre. Varför?<br />
58
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Genarp<br />
1:4 GENARPS VERKSAMHETSOMRÅDE<br />
Genarps verksamhetsområde omfattar förskoleverksamhet med fyra förskolor och 13 familjedaghem<br />
samt två grundskolor. Ledningsteamet för Genarps verksamhetsområde består av fyra skolledare med<br />
olika kompetens och erfarenhet, som tillsammans har ansvaret för förskole- och skolverksamheten i<br />
Genarp. Personalen är organiserad i arbetslag med arbetslagsledare. Ledningsteamet har ett nära<br />
samarbete med arbetslagsledarna. Skolledningen har uppdraget att bedriva verksamhet i ett 1-<br />
16årsperspektiv med ett gemensamt ansvar för hela verksamhetsområdet.<br />
VERKSAMHETSBESKRIVNING, FÖRSKOLEVERKSAMHET<br />
Förskoleverksamheten i Genarp består av 13 familjedaghem och fyra förskolor med totalt elva<br />
avdelningar. I förskoleverksamheten är ett antal barn med särskilda behov integrerade.<br />
Föräldrarna har möjlighet att välja omsorg för sina barn. Vi ser en ökande efterfrågan på platser i<br />
förskolan. Beroende på gruppernas storlek och antalet barn som kan befinna sig i respektive verksamhet,<br />
kan inte alltid föräldrarnas önskemål helt tillgodoses. Efterhand som förskolan byggs ut, kan vi<br />
bättre tillmötesgå föräldrarnas önskemål.<br />
Förskola antal<br />
avdelninga<br />
r<br />
ålder antal<br />
barn<br />
okt-<br />
07<br />
59<br />
antal<br />
barn<br />
i<br />
april-<br />
08<br />
barn i<br />
allmän<br />
förskola<br />
barn<br />
med<br />
särskild<br />
a behov<br />
Persona<br />
l<br />
Genathorp<br />
barn 1-5 år<br />
1 1-5 16 18 3<br />
Enestugan,<br />
småbarns avd.<br />
2,5 1-3 33 35 1 8<br />
Enestugan syskonavd.<br />
2 3-4 32 34 1 6<br />
Enestugan<br />
5-årsavd.<br />
1 5 21 21 4<br />
Welins<br />
förskola<br />
1 1-5 19 22 4<br />
Örtagården 3 1-5 45 47 10<br />
Familjedaghe<br />
m<br />
1-5 59 66 14<br />
Under året kan barnantalet i grupperna och därmed personaltätheten variera. Grundbemanningen i förskolan<br />
behöver vara 2,75 % tjänst per avdelning för att följa det politiska målet med 11 barn på<br />
småbarnsavdelningar och 16 barn på syskonavdelningarna. Under året har inte det politiska målet med<br />
11 respektive 16 barn i grupperna uppnåtts, beroende på antalet barn i kö, samt de ekonomiska<br />
förutsättningarna. Därför är det istället beräknat 12 respektive 18 barn per avdelning. Barn som<br />
placeras i verksamheten utöver de politiska målen 11 respektive 16 sker alltid i dialog med personalen.<br />
Ett annat politiskt mål är ”tre månaders garanti” vilket innebär att efter tre månader i kö skall en plats i<br />
förskoleverksamheten erbjudas. Det medför att överinskrivningar kan bli aktuella. Personal i verksamheten<br />
uppmanas då att beskriva på vilket sätt en överinskrivning påverkar arbetet och gruppen. Det är<br />
inte alltid så att ett barn till innebär att den pedagogiska verksamheten påverkas.<br />
VERKSAMHETSBESKRIVNING, GRUNDSKOLA<br />
I Genarps verksamhetsområde finns två skolor, Häckebergaskolan och Genarps skola. På Genarps<br />
skola finns dessutom den av <strong>Lunds</strong> skolors resurscentrum lokalt integrerade gruppen med plats för 4-6
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Genarp<br />
elever från hela <strong>Lunds</strong> <strong>kommun</strong>. Vår verksamhet har ett stort geografiskt upptagningsområde. Det innebär<br />
att mellan 25-30 % av eleverna åker skolskjuts.<br />
Genarps skola<br />
Genarps skola har cirka 380 elever och omfattar förskoleklass, skolår 1-9 samt fyra fritidshemsavdelningar.<br />
Den pedagogiska personalen är uppdelad i fem arbetslag: ett arbetslag skolår F-2, ett arbetslag<br />
skolår 3-5 och tre arbetslag skolår 6-9.<br />
Häckebergaskolan<br />
Häckebergaskolan har cirka 135 elever och omfattar förskoleklass, skolår 1-5 samt fyra fritidshemsavdelningar.<br />
Den pedagogiska personalen är uppdelad i två arbetslag: ett arbetslag skolår F-2 och ett<br />
arbetslag skolår 3-5.<br />
Fritidshem<br />
Fritidshem erbjuds för elever från förskoleklass till och med skolår 3. Fritidshem och skola är<br />
integrerade i samma lokaler. Fritidshemspersonalen arbetar i båda verksamheterna och ingår i<br />
arbetslag tillsammans med skolans personal.<br />
Grundskola antal<br />
klasser/<br />
grupper/<br />
avdelningar<br />
07-08<br />
antal elever<br />
okt-07<br />
Genarp F-2 3 70 70<br />
Genarp 3-5 3 67 67<br />
Genarp<br />
fritidshem F-3<br />
4 75 75<br />
Genarp 6-9 11 224 224<br />
Häckeberga F-2 4 82 83<br />
Häckeberga 3-5 3 66 66<br />
Häckeberga<br />
tidshem F-3<br />
fri- 4 85 84<br />
Vita villan 4 4<br />
60<br />
antal<br />
elever<br />
april-08<br />
2:1<br />
ARBETET MED KVALITETSREDOVISNINGEN<br />
Arbetet med kvalitetsredovisningen har till största delen skett i arbetslagen, med <strong>kommun</strong>ikation<br />
mellan arbetslagsledare och skolledning. Vi i skolledningen, har kontinuerligt under läsåret, lyft<br />
diskussioner kring kvalitetsredovisningen och vårt utvecklingsområde i arbetslagen. Skolledningen har<br />
gjort en plan för arbetslagens arbete med kvalitetsredovisningen med t ex tider för avstämning. På<br />
arbetslagens konferensplan har också tid för arbetet med kvalitetsredovisningen planerats in.<br />
Vi ser fortsatta framsteg i arbetslagens kvalitetsredovisningsarbete och att kvalitetsredovisningen är en<br />
mer naturlig del i verksamheten än tidigare. Personal uttrycker att kvalitetsredovisningsarbetet<br />
exempelvis gjort att uppdraget förtydligats och professionaliserats. Den positiva utvecklingen tror vi<br />
beror på ett långsiktigt arbete med gemensamma utvecklingsområden och kontinuitet i diskussioner<br />
kring mål/medel, utvärdering och analys. <strong>Kvalitetsredovisning</strong>en är ett utvecklingsarbete, inte ett<br />
dokumentationsuppdrag.
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Genarp<br />
Trots en strategi för kvalitetsredovisningsarbetet, tar arbetet med redovisningen vid terminsslutet<br />
mycket tid och att arbetet även sträcker sig in på höstterminen. Periodvis uppfattas kvalitetsredovisningsarbetet<br />
tidskrävande och betungande, främst då det gäller dokumentationen i form av bedömning<br />
och analys. Vi ser här ett behov av ytterligare kompetensutveckling. Till stor del ligger utvärderingen<br />
och analysen i den pedagogiska bedömningen, många gånger grundat i upplevelsen av en utveckling.<br />
Det finns hos personalen en stor erfarenhet och pedagogisk kunskap, som dock upplevs som svår att<br />
formulera i text.<br />
Skolledningens målsättning är att diskussionerna kring analysen av utvecklingsmålen ska öka och fördjupas.<br />
Detta kan underlättas genom att vi i skolledningen tillsammans med arbetslagen strukturerar<br />
den pedagogiska diskussionen under året, så tid avsätts för att reflektera i arbetslaget. I förskolan<br />
kommer personalen att diskutera varandras kvalitetsredovisningar för fördjupning i utvecklingsarbetet<br />
och för att utveckling i utvärdering och analysarbetet.<br />
I skolledningen för vi kontinuerligt diskussioner kring utvecklingsområdet och kvalitetsredovisningen.<br />
I BSF Lund Öster finns en kvalitetsredovisningsgrupp, där en från teamet ingår. Kommunikationen<br />
med föräldrarna kring utvecklingsarbetet sker vid t ex utvecklingssamtal och föräldramöten.<br />
<strong>Kvalitetsredovisning</strong>en har presenterats och diskuterats på skolkonferenserna för förskola och<br />
grundskola. Skolledningen blev även inbjuden till grundskolans föräldraråd för att presentera vad en<br />
kvalitetsredovisning är. Vi ser svårigheter i att få barn och elever delaktighet i kvalitetsredovisningen,<br />
men som ett led i att öka barns och elevers inflytande i stort har vi som målsättning att öka deras<br />
delaktighet i arbetet med kvalitetsredovisningen.<br />
Ett utvecklingsarbete är ett långsiktigt arbete där både processen och resultaten är viktiga. Resultat är<br />
ett sätt att bedöma och beskriva verksamheten. En fråga får oftast olika svar, beroende på hur och vem<br />
som frågar, så objektiva resultat är inte möjliga. Vi har valt att redovisa en del resultat i form av siffror<br />
och tabeller som en grund för den bedömning vi gör. För att få en hanterbar kvalitetsredovisning som<br />
ändå är ett levande utvecklingsredskap, har vi i år valt att utifrån arbetslagens redovisningar<br />
sammanfatta resultaten till ett gemensamt dokument. Det är en svår balans att göra sammanfattningar<br />
där personal, föräldrar och elever känner igen sig. Vår ambition är att text och innehåll i<br />
kvalitetsredovisningen ska presenteras i olika perspektiv, för personal, föräldrar, barn/elever, politiker<br />
och allmänhet.<br />
Med vi i denna text menas uteslutande skolledningen. I kvalitetsredovisning är urval ur arbetslagens<br />
text inramat för att underlätta vid läsningen. Arbetslagens redovisningar finns, i sin helhet, som en<br />
bilaga.<br />
2:2 UTVECKLINGSOMRÅDE<br />
MÅL FÖR UTVECKLINGSOMRÅDET ”EN GOD OCH TRYGG LÄRMILJÖ”<br />
Vår vision är: att alla barn och elever som finns i Genarp är trygga, ansvarskännande, nyfikna<br />
och har lust att lära vidare.<br />
61
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Genarp<br />
Inledning<br />
Under 06/07 startade skolledningen upp ett större och långsiktigt utvecklingsarbete inom Genarps<br />
verksamhetsområde ”En god och trygg lärmiljö”. Utvecklingsarbetet som omfattar alla barn och elever<br />
har ett 1-16-årsperspektiv och handlar både om relationer och om elevernas måluppfyllelse. Inför<br />
utformandet av utvecklingsområdet i kvalitetsredovisning <strong>2008</strong>, har skolledningen fört diskussioner<br />
med arbetslagsledarna och med all personal. Det har lett till av vi formulerat vårt utvecklingsarbete<br />
”En god och trygg lärmiljö” med underrubriken ”Goda kunskaper och goda relationer i Genarps<br />
verksamhetsområde”. Utifrån genomförd och planerad kompetensutveckling samt pedagogiska<br />
diskussioner, formulerade arbetslagen konkreta mål. Målen för förskolan, grundskolans tidigare år och<br />
grundskolans senare år skiljer sig något, men grunden är densamma.<br />
De diskussioner som låg till grund för arbetet var: omorganisation av specialpedagogsverksamheten,<br />
utvärdering av elevvårdsteamsarbetet, diskussioner kring överlämnande och mottagande, resultatet av<br />
enkäter, arbetet med likabehandlingsplanen, diskussioner kring IUP och omdöme, uppföljning av<br />
tidigare områden från kvalitetsredovisningar som inflytande, hälsa och språk- och läsutveckling,<br />
arbetet med Komet, de två demokratiprojekt som pågår i verksamheten, arbetet med skolans<br />
reviderade ordningsregler, diskussioner kring uppdraget och värdegrunden ”En skola för alla”,<br />
betygsmeritvärden och resultat av Nationella prov samt diskussioner i ett 1-16årsperspektiv då det<br />
gäller samarbete för god måluppfyllelse.<br />
Mål<br />
Grunden för en positiv social och kunskapsmässig utveckling är en god lärmiljö. För att åstadkomma<br />
detta är utgångspunkterna i utvecklingsarbetet att alla ska känna sig trygga, kunna samarbeta, ta<br />
hänsyn till varandras behov och förutsättningar.<br />
Målet i vårt uppdrag är att alla barn och elever ska få den bästa möjliga utveckling.<br />
Förskolans/grundskolans/fritidshemmets miljö ska vara trygg och säker för såväl barn/elever som<br />
personal. All personal och alla elever ska veta hur man verkställer upprättade handlingsplaner för<br />
arbetsmiljöarbetet och för arbetet mot mobbning, hot och våld. All personal och alla barn/elever ska<br />
uppleva att det känns bra att gå till familjedaghemmet/förskolan/grundskolan/fritidshemmet.<br />
Skolledningen vill också öka samsynen på lärande i 1-16 års perspektiv då det ger goda förutsättningar<br />
för barn och elever att lyckas.<br />
62
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Genarp<br />
Stöd för vårt utvecklingsområde ”En god och trygg lärmiljö” finns i läroplanerna, bl.a. på följande<br />
sidor:<br />
Lpfö 98, sid.4<br />
Omsorg om det enskilda barnets välbefinnande, trygghet, utveckling och lärande skall prägla arbetet i<br />
förskolan.<br />
Lpo-94 s.7<br />
Eleven skall i skolan möta respekt för sin person och sitt arbete. Skolan skall sträva efter att vara en<br />
levande social gemenskap som ger trygghet och vilja och lust att lära. Skolan verkar i en omgivning<br />
med många kunskapskällor. Strävan skall vara att skapa de bästa samlade betingelserna för elevernas<br />
bildning, tänkande och kunskapsutveckling.<br />
Lpfö-98 s. 3 (1)<br />
Förskolan skall ta till vara och utveckla barnens förmåga till ansvarskänsla och sociala<br />
handlingsberedskap, så att solidaritet och tolerans tidigt grundläggs Förskolan skall uppmuntra och<br />
stärka barnens medkänsla och inlevelse i andra människors situation.<br />
Lpo-94 s. 3 (1)<br />
Skolan skall främja förståelsen för andra människor och förmåga till inlevelse. Omsorg om den<br />
enskildes välbefinnande och utveckling skall prägla verksamheten.<br />
Lpfö-98 s. 7 (2.1 Normer och värden)<br />
Förskolan skall aktivt och medvetet påverka och stimulera barnen att utveckla förståelse för vårt<br />
samhälles gemensamma demokratiska värderingar och efterhand omfatta dem.<br />
Lpo-94 s. 8 (2.1 Normer och värden)<br />
Skolan skall aktivt och medvetet påverka och stimulera eleverna att omfatta vårt samhälles<br />
gemensamma värderingar och låta dem komma till uttryck i praktisk vardaglig handling<br />
Arbetet med ”Goda kunskaper och goda relationer i Genarps<br />
verksamhetsområde”<br />
Vi startade upp läsåret med en föreläsning av Eva Larsson ”Att levandegöra respekt och förebygga<br />
kränkningar” för all personal i F-9 och för arbetslagsledarna i förskolan. Vi hade också en gemensam<br />
kick-off för grundskolans personal i Skrylle under ledning av Naturskolan och Äventyrspedagogerna.<br />
Där fick personalen träna samarbetsövningar. Vi har haft pedagogiska forum tre kvällar och hela<br />
utvecklingsdagar för personalen inom förskolan och grundskolan. Vi försöker använda alla tillfällen<br />
att diskutera utifrån ett 1-16 års perspektiv. Värdegrundsfrågor, betyg och bedömning och måluppfyllelse<br />
har genomsyrat de pedagogiska forumen och arbetslagskonferenserna. Under vårterminen<br />
har personal inom grundskolan läst boken ”Skolans nya syfte” av John Steinberg och diskuterat innehåll<br />
och konsekvenser i tvärgrupper.<br />
Förskolans arbete med TRAS har fortsatt med kontinuerliga diskussioner. Under detta läsår har vi<br />
omarbetat våra ordningsregler i grundskolan tillsammans med både personal, elevråd och<br />
föräldrarepresentanter. Det systematiska arbetsmiljöarbetet har fortsatt både genom skyddsronder och<br />
genom allergironder. Elevskyddsombuden, ESKO, har aktivt medverkat i höstens och vårens<br />
skyddsrondsarbete samt vid allergironden. Vid läsårstarten fick all personal i grundskolan utbildning i<br />
HLR och en brandskyddsutbildning. Personalen i förskolan har också fått dessa utbildningar under<br />
läsåret. Inom miljöledningsarbetet har skolledningen gjort en egenkontrollpärm för grundskolan och<br />
en för förskolan i samråd med skyddsombuden.<br />
Elevernas inflytande sker bland annat genom rådsverksamhet. Idag finns elevråd och matråd. Våra<br />
elevskyddsombud, ESKO, deltar i vårt hälsofrämjande arbete. AMIGO fortsätter sitt arbete för att<br />
skapa trygghet för eleverna på skolan. I varje klass/grupp från skolår 3 till skolår 9 finns det två<br />
63
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Genarp<br />
kamratstödjare/AMIGO-representanter. I AMIGO-teamet finns det representanter från personal, elevvårdsteam<br />
och skolledning och dessa träffas regelbundet. Hösten 2007 hade Susanne Johansson från<br />
Hassela en endagsutbildning för alla våra kamratstödjare/AMIGO-representanter i F-9 tillsammans<br />
med vuxenrepresentanterna för AMIGO. Susanne Johansson höll även en utbildning i ”Digitala<br />
ungdomskulturer” för föräldrar, personal i grundskolan och för alla elever i skolår 3-9; ”Vad gör barn<br />
och ungdomar på nätet? Hur kan skolan utveckla elevernas mediekompetens? Vad kan föräldrar göra<br />
för att stötta sina barn också på Internet? ”<br />
Skolledningen träffar alla arbetslagsledarna från förskolan och från grundskolan kontinuerligt, allt för<br />
att verka för samsyn och 1-16 årsperspektiv. För att spinna vidare på den röda tråden har vi även<br />
arbetat med att förbättra överlämningarna mellan förskola - förskoleklass, mellan skolår 2 och skolår 3<br />
samt mellan skolår 5 och skolår 6. Arbetslagen, där personalen samarbetar för att skapa bästa<br />
förutsättningar för elevens lärande och utveckling utifrån behov och mål för lärande, är både vertikala<br />
och horisontella.<br />
All personal har ett ansvar för att barnen och elevernas utveckling skall bli som bra som möjligt. Alla<br />
barn och elever har en mentor. Huvudansvaret för elevvården ligger i respektive arbetslag och hos<br />
mentor. Till varje arbetslag i grundskolan finns en specialpedagog knuten. Även i förskolan finns numera<br />
specialpedagog till viss del. De har, tillsammans med mentor, ett extra ansvar för elevvården<br />
inom arbetslaget. I de flesta arbetslag ingår också elevassistenter. Dessa kan vara knutna till enskilda<br />
barn/elever och/eller grupper av barn och elever. Arbetslagen har konferens minst två gånger per<br />
vecka. På dagordningen finns alltid elevvård. Inom verksamhetsområdet finns ett elevvårdsteam<br />
(EVT), som har ett övergripande ansvar för elevvården på våra båda skolor. Elevvårdsteamet består av<br />
skolledning, specialpedagoger, skolsköterska, skolpsykolog, socialsekreterare i skolan samt studie-<br />
och yrkesvägledare. Under detta läsår har vi haft diskussioner hur vi ska utveckla elevvårdsteamet och<br />
specialpedagogorganisationen.<br />
Målet med att utbilda fyra handledare i Komet är att samtliga pedagoger, F-9, skall få ett verktyg att<br />
använda för att bygga goda relationer. Inför varje hösttermin görs en inventering av vem som inte gått<br />
utbildning i Komet. En kurs i Komet ger personal inom skolan verktyg som på sikt leder till en bättre<br />
relation mellan den vuxne och barnet. Personalen som hittills deltagit upplever både bekräftelse i sitt<br />
uppdrag samt att Komet är en användbar metod. I de klasser och grupper där Komet har använts har<br />
föräldrar fått metoden presenterad. Vi har fått positiv respons på Komet från föräldrarna.<br />
Kulturveckan blev en del av 1-16 årsperspektivet, där både barn från förskolan och elever i grundskolan<br />
deltog. Kulturveckan sker i samarbete med bl.a. Svenska kyrkan i Genarp och Genarps kulturförening.<br />
Den vänder sig till alla barn och elever i Genarps verksamhetsområde och alla Genarpsbor.<br />
Under veckan genomsyrar kultur i olika former verksamheten i ett 1-16 års perspektiv. Varje dag har<br />
sin kulturella aktivitet. Under musikdagen fick vi besök av World MIX Orchestra och <strong>Lunds</strong><br />
ungdomsorkester. När det var litteraturdag kom författarna Staffan Casta och Katarina von Bredow.<br />
Det har varit konstutställningar av både kända konstnärer och elever. Aktiviteterna pågår i skolorna,<br />
idrottshallen, kyrkan, medborgarhuset och på fritidsgården. Efter varje kulturvecka görs utvärderingar<br />
som kulturombuden och skolledning sedan går igenom med representanter för kulturföreningen och<br />
kyrkan.<br />
Förra året bildades en schemagrupp bestående av personal från skolår 6-9 och en skolledare. Gruppens<br />
uppgift är att få fram ett bra och pedagogiskt schema för F-9.<br />
Child Rights, Classroom and School Management, CRC, är ett internationellt samarbete kring skolors<br />
arbete med barn och ungdomars rättigheter. Detta är ett utbyte och ett samarbete mellan några av<br />
<strong>Lunds</strong> <strong>kommun</strong>s skolor, <strong>Lunds</strong> Universitet, Lärarutbildningen på Malmö högskola, <strong>Lunds</strong> University<br />
Education AB samt SIDA. Varje termin kommer 30 deltagare från 10 olika länder, företrädesvis från<br />
Asien, Afrika och Mellanöstern, till Sverige för att under tre veckor studera barnkonventionen, både i<br />
teori och i praktik. Varje land har alltså ett team om tre deltagare som arbetar på olika nivåer inom<br />
64
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Genarp<br />
skolsystemet inom sitt hemland. Det kan vara på rektors-, regional- och nationell nivå. Varje land ska<br />
sedan vi hemkomsten starta ett projekt för att utveckla barns- och ungdomars rättigheter.<br />
Sedan hösten 2007 har Genarps skola deltagit i detta projekt. Under två dagar per termin har skolan<br />
tagit emot fem till sex deltagare. Programmet dessa dagar har framför allt bestått i möten av olika slag<br />
mellan deltagarna, elever och personal. Möten och diskussioner som främst har handlat om barns- och<br />
ungdomars rättigheter, inflytande och delaktighet, men också om likheter och skillnader mellan<br />
Genarp och de olika länderna. Besöken har av elever och personal upplevts som mycket lärorika, stimulerande,<br />
samt att mötena har hjälpt till att vidga perspektiv av olika slag. Även de utländska gästerna<br />
har varit mycket nöjda med vad de har upplevt hos oss i Genarp. Vi vet idag att i Afghanistan,<br />
Uganda, Indien, Moçambique, Vietnam med flera försöker man starta olika projekt där Genarps skola<br />
mer eller mindre finns med som förebild. Vi planerar under 2009 att få igång ett tätare samarbete med<br />
en skola i Uganda. CRC-projektet är planerat att fortsätta under 2009<br />
I våras genomfördes en trivselenkät i skolår F-5 och 6-9 och en föräldraenkät i skolår 2, 5 och 8. Våren<br />
<strong>2008</strong> genomfördes den <strong>kommun</strong>gemensamma elevenkäten LUNK i <strong>Lunds</strong> <strong>kommun</strong>. Undersökningen<br />
omfattade samtliga elever i skolår år 8 och gymnasieskolans år 2.<br />
För att vi inom Genarps verksamhetsområde ska få trygga barn behöver vi trygga vuxna som får möjlighet<br />
att utvecklas och som mår bra. Vår personal har tillgång till friskvårdsrum. En dag i veckan bjuder<br />
skolledningen personalen på förmiddagsfika. Under läsårets har vi sammankomster, där vi bl.a.<br />
bjuder på mat och trevlig samvaro. Under året har det genomförts en arbetsmiljökartläggning, ”AK<br />
och PAK”, bland all personal i BSF Lund Öster<br />
För att den röda tråden ska löpa vidare behöver även vårt teamarbete utvecklats. Inom teamet har var<br />
och en sina definierade uppgifter utifrån lagar, delegation, ansvarsfördelning mm. Denna ansvarsfördelning<br />
revideras kontinuerligt. Tillsammans i teamet ska vi skapa en helhetsbild av vår verksamhet.<br />
Under detta läsår har vi tillsammans arbetat för att utveckla vårt arbete inom teamet och även fått<br />
teamutbildning av BSF Lund Öster. Vi anser att 1-16års perspektivet stärks av vårt uppdrag att arbeta i<br />
team.<br />
REDOVISNING AV RESULTAT<br />
Goda relationer i förskolan och på familjedaghemmen<br />
I Lpfö 98 står det att ”Omsorg om det enskilda barnets välbefinnande, trygghet, utveckling och lärande<br />
skall prägla arbetet i förskolan”. (Lpfö 98, sid.4). På förskolorna Örtagården, Enestugan, Genathorp<br />
och Welins samt i familjedaghemmen har de arbetat med trygghet och relationer på olika sätt. På<br />
Genathorp har de även arbetat med jämställdhet och strävansmålet var: ”Vi ska sträva efter att alla<br />
barn ska ha förståelse för att alla har lika värde oberoende av kön och social eller etnisk bakgrund”.<br />
Förskolorna växer och nya avdelningar startar upp. Det innebär att nya arbetslag tillkommer och att<br />
befintliga förändras genom att personal byter arbetsplats. Nya arbetslag skall arbeta sig samman och<br />
möta våra barn inom förskolan. Personal i förskolan upplever att kraven ökar och att det är många förändringar<br />
men att det samtidigt är utmanande. Det är viktigt att värdegrundsarbetet hålls levande på<br />
olika sätt för att barn och personal skall känna sig trygga.<br />
Förskolan Enestugan, avdelning Humlan:<br />
Vi möter upp barnen och föräldrarna i hallen när de kommer till Humlan och hälsar dem välkomna.<br />
Vi har fasta rutiner t.ex. vid måltider, samling och vila, på samlingen har vi fasta platser med barnens<br />
foto och namn klistrade på golvet, vi har även namnen skrivna på varje barns stol i matsalen.<br />
Vi stärker barnens empati genom, sång, rörelse och sagor. Barnen får öva sig på att<br />
visa känslor och ömhetsbetygelser genom att ge en kram, säga förlåt och träna sitt känslomässiga<br />
kroppsspråk. Vi arbetar med att hjälpa de tillbakadragna barnen in i leken, vi delar på gruppen så att<br />
vi vuxna bättre kan vägleda barnen och vara med i leken<br />
65
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Genarp<br />
Förskolan Enestugan, avdelning Sländan:<br />
I våra samlingar har vi haft en ”hjärtestund”, där vi talade om livskunskap och känslor. Barnen var<br />
indelade i två grupper, vilket främjade deras förmåga att lyssna och berätta i grupp. Vi använde oss<br />
av mjukisdjur när vi pratade och sjöng om kamratskap och känslor. Barnen fortsatte prata om berörda<br />
ämnen även utanför ”hjärtestunden”. Dessa samtal har lett till ökad hjälpsamhet hos barnen. Vi<br />
ser ofta situationer där barnen hjälper varandra och känner stolthet över det.<br />
Enestugan, avdelning Björnen:<br />
Genom att arbeta mycket med språket/<strong>kommun</strong>ikation anser vi att vi har ökat tryggheten. För att ge<br />
alla barnen samma förutsättningar för att kunna <strong>kommun</strong>icera med varandra har vi använt tecken<br />
som stöd. Där kan vi se att fler har tagit kontakt med varandra. Alla kan ju samma tecken och förstår<br />
dem, vilket har hjälpt alla, även de som redan har talspråket.<br />
Vi tycker att vi ser att barnen på Björnen är trygga genom att de<br />
• vågar visa känslor och säga ifrån<br />
• vågar ta kontakt med barn och vuxna, inte bara inne på avdelningen<br />
• vågar ta egna beslut och initiativ, hantera konflikten<br />
Welins förskola:<br />
De nyinskolade barnen har kommit in i gruppen betydligt smidigare än i vanliga fall.<br />
Genom observationer före och efter kan vi se att barnen leker bra i storgrupp men även i mindre<br />
grupper och i olika konstellationer. Tillsammans med barn som de inte lekte med innan.<br />
De barn som tidigare hade problem i sin kamratrelation har nu blivit accepterade på ett annat sätt. Vi<br />
kan även märka att barnen löser ev. konflikter själva på ett tidigt stadium.<br />
Barnen vågar även ta kontakt med barn och vuxna utanför vår grupp i större utsträckning än tidigare.<br />
Genom samtal med barn och föräldrar kommer det fram att barnen pratar om barn utanför vår grupp.<br />
Genathorps förskola:<br />
Genom våra observationer och intervjuer samt genom BRUK’s sjävskattningsschema kunde vi konstatera<br />
att vi och våra barn kommit långt på vår väg mot jämställdhet. Procentuellt beräknat på antal<br />
flickor/pojkar ges de lika mycket utrymme i samlingen. Bland annat genom placering med<br />
pojk/flickbord har flickorna lärt sig att ta större plats och tar nu lika stor plats som pojkarna i<br />
samlingen. Till adventskalendern köptes det in LEGO-figurer med olika ålder, kön, hudfärg och<br />
yrke. Detta gav många diskussioner om flickor/pojkar, ursprung, yrkesval o.s.v.<br />
Citat –<br />
” Alla kan göra allting om man vill”<br />
”Finns det pojk/flickjobb? Jag tycker inte det i alla fall.”<br />
”Finns det pojk-flicksaker? Nej. Fast min syster har Barbie och det är en tjejsak men….jag har också<br />
en, så killar kan också leka med dem!”<br />
66
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Genarp<br />
Örtagårdens förskola, avdelningarna Myntan och Timjan:<br />
Genom användandet av materialet TRAS, det blåområdet <strong>kommun</strong>ikation, samspel och<br />
uppmärksamhet, har vi tydliggjort varje barn mer. Genom observationer och dialoger med barnen har<br />
vi kunnat se om och hur barnen <strong>kommun</strong>icerar och samspelar med varandra och vuxna. Vi har också<br />
genomfört en enkätundersökning och gjort barnintervjuer där en del av frågorna beskriver relationer,<br />
som vi sedan gjort en sammanställning över. Det har lett till att vi mer aktivt har gett barnen verktyg<br />
att på ett verbalt sätt få vara delaktig i lekar och lösa konflikter etcetera. Nedan finns en fråga knuten<br />
till det blå området i TRAS, där barnen fick beskriva hur dem känner sig när dem är på förskolan.<br />
Föräldrarna fick skriva ner kommentarer till barnens svar, ett barn sa så här; ”för det är så himla bra<br />
där”.<br />
Såhär känner jag mig när jag är på förskolan.<br />
67<br />
Lila (grå i svartvitt): Glad<br />
Plommonfärgad (svart i svartvitt):<br />
Varken eller<br />
Gul (vit i svartvitt): Ledsen<br />
I detta arbete har föräldrarna varit delaktiga genom att vi under höstens föräldramöte diskuterade vårt<br />
mål att sträva efter. Sedan fick föräldrarna genom gruppering i smågrupper diskutera vad goda relationer<br />
hade för betydelse för dem. Resultatet redovisades under kvällen och senare gjorde vi ett<br />
collage av deras tankar och satte upp i våra tamburer. Föräldrarna har också fått hjälpa sina barn i<br />
enkätundersökningen genom att läsa frågorna hemma så att barnen kunnat fylla i svaren. Vi har<br />
också under utvecklingssamtalen kring deras barns utveckling en gång/termin pratat om barnens<br />
relationer med andra barn och vuxna.<br />
Goda relationer på fritidshemmen<br />
Under året har personalen arbetat gemensamt med de allmänna råden för fritidshemmet. Arbetsgemenskapen<br />
mellan fritidshemmen har ökat och personalen har diskuterat utifrån vad som är viktigt i<br />
fritidshemsverksamheten. Fritidshemmen på Genarps skola och Häckebergaskolan har arbetat för att<br />
skapa goda relationer mellan eleverna. På fritidshemmen i Genarps skola gjorde de genom ett<br />
gemensamt soaréarbete, där de hade cirkus, drama och dans. Deras observationer visar ett mer<br />
tillåtande klimat, en sammanhållning och en ”vi-känsla”, en känsla av att känna varandra.<br />
Genarps fritidshem:<br />
Alla pedagoger deltog i soaréprojektet och ansvarade för olika grupper. De olika grupperna var: tillverkning,<br />
cirkus, dans och drama.<br />
I varje grupp fanns två ansvariga pedagoger. Varje grupp hade en informationsträff där pedagoger<br />
och barn tillsammans diskuterade vad som kunde göras på soarén. Där togs ett demokratiskt beslut<br />
om vad gruppen skulle bidra med. Både barn och pedagoger var positiva och entusiastiska. Skriftlig<br />
information lämnades ut med vilka datum och tider vi skulle träffas, samt vad respektive barns uppgift<br />
var. Vi hade ett antal träffar där det fanns ett härligt klimat och fint samarbete. Vi övade och tillverkade,<br />
pratade och skrattade tillsammans. De äldre barnen hjälpte de yngre barnen vid behov.
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Genarp<br />
Fritidshemmen på Häckebergaskolan har arbetat med gemensamma aktiviteter mellan avdelningarna,<br />
såsom lek, skapande och rörelse samt haft samarbetsövningar.<br />
Häckeberga fritidshem:<br />
De gemensamma aktiviteterna på fritidshemmen, har gett trygga, glada och sedda barn. Barnen har<br />
själva fått välja de aktiviteter de vill delta i, vilket resulterat i att barnens motivation ökat.<br />
Goda relationer i grundskolan<br />
I Lpo 94 s.7 står: ”Eleven skall i skolan möta respekt för sin person och sitt arbete. Skolan skall sträva<br />
efter att vara en levande social gemenskap som ger trygghet och vilja och lust att lära. Skolan verkar i<br />
en omgivning med många kunskapskällor. Strävan skall vara att skapa de bästa samlade betingelserna<br />
för elevernas bildning, tänkande och kunskapsutveckling.”<br />
I grundskolan har det omfattande värdegrundsarbetet med bl.a. föreläsningar och arbete i de<br />
pedagogiska forumen, upplevts positivt av personalen. Personalen påpekar värdet av samsyn och<br />
dialog mellan personal i F-5 och 6-9, men även med förskolan.<br />
I F-2 Genarp har de byggt broar både mellan barn och vuxna och mellan Genarps skola och skolor<br />
med stor invandrartäthet. De åldersblandar sina elever i mindre grupper och tillsammans har de lekt,<br />
hittat på sagor, experimenterat osv. Teckenspråk är en röd tråd i deras arbeten, då de har flera elever<br />
med språksvårigheter. F-2 har träffat och haft ett utbyte med Kryddgårdskolan som ligger i Rosengård,<br />
Malmö. Med hjälp av enkäter, intervjuer och observationer har personalen kommit fram till ett<br />
positivt resultat.<br />
F-2 Genarp:<br />
Resultat av byggt broar mellan barn och vuxna på Genarps skola<br />
• Pedagogerna har lyckats etablera god kontakt med alla elever.<br />
• Eleverna har lärt känna varandra och samtliga pedagoger.<br />
• Eleverna visar omtanke och förståelse för varandras olikheter.<br />
• Eleverna hittar i våra lokaler.<br />
• Vid gemensamma utflykter har barnen spontant blandat sig och lekt fritt tillsammans.<br />
Vi upplever en stark ”vi-känsla” bland eleverna.<br />
• Rasterna och andra gemensamma aktiviteter fungerar väldigt bra:<br />
o få konflikter<br />
o eleverna leker över åldersgränserna<br />
o eleverna kan gå till alla vuxna och känner sig trygga med vem som än är rastvakt<br />
o eleverna ser uteleksakerna som gemensamma för alla elever i F-2.<br />
I F-5 Häckeberga har de arbetat med trygghet och relationer. I alla klasser används olika pedagogiska<br />
metoder och temaarbeten som t ex vänskap, kompissamtal, samarbetsövningar, beröm och<br />
förstärkningsövningar enligt KOMET-metoden. Detta gjordes för att öka förståelsen och respekten för<br />
allas lika värde så att alla elever känner sig accepterade och trygga i skolan.<br />
F-5 Häckeberga:<br />
De allra flesta eleverna känner sig trygga i skolan. Med något enstaka undantag så respekterar alla<br />
elever varandras olikheter och värde.<br />
All personal på skolan känner ett gemensamt ansvar i sin roll som vuxna genom att vara tydlig med<br />
att markera bl a gentemot kränkande behandling. Vi arbetar efter synsättet att alla barn på vår skola<br />
är vårt gemensamma ansvar.<br />
Tilliten till vuxna på skolan upplever vi som god. Och detta märks bl a på att vårt Amigoteam bestående<br />
av elever och personal, fungerar väl.<br />
68
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Genarp<br />
I skolår 6-9 Genarp har en grupp av personal arbetat med att upprätta en handlingsplan för att förebygga<br />
användandet av alkohol, tobak och andra droger (ATAD). Undersökningar visar att den traditionella<br />
ANT-undervisningen i skolan ger inga eller ibland negativa resultat. Därför har personalen sökt<br />
efter nya metoder, där skola och hem kan samverka. Inom det här området finns flera metoder som används<br />
av skolor runt om i landet. Arbetsgruppen valt en metod som kallas ÖPP. Med utgångspunkt i<br />
ÖPP har gruppen sedan skrivit en handlingsplan för skolans förebyggande arbete<br />
6-9 Genarp:<br />
De första ÖPP-mötena med föräldrar kunde hållas under vårterminen -08. Konceptet mottogs positivt<br />
av dem som då deltog.<br />
Resultat av enkäter och utvärderingar<br />
Vi i skolledningen ser vår verksamhet som en dynamisk arbetsplats, där vi strävar efter att utveckla<br />
och förbättra vår verksamhet och förverkliga vår vision. Som en av grunderna för detta arbete ligger<br />
våra utvärderingar som görs av elever och föräldrar. Utvärderingen kan ske som formella enkäter, se<br />
nedan eller genom brev och diskussioner. I förskoleverksamheten förs diskussioner på föräldramöten<br />
och utvecklingssamtal.<br />
Resultatet av utvärderingarna utgör underlag för det fortsatta utvecklingsarbetet. När vi i<br />
skolledningen sammanställde och analyserade resultatet av elevenkäterna, föräldraenkäterna och<br />
LUNK, så var det som helhet ett positivt resultat. Eleverna trivs mycket bra i Genarps skolor och med<br />
sina klasskamrater. De känner sig trygga och det är många som känner att de lär sig mycket. Nedan<br />
kommer en redovisning av resultatet av de frågor som rör trygghet och goda relationer.<br />
Elevenkät F-5: Jag tycker om att gå i skolan.<br />
Fråga 5 F-2 År 3-5 Summa<br />
ja 90 48 138<br />
ibland 39 66 105<br />
nej 8 13 21<br />
Summa 137 127 264<br />
Elevenkät F-5: Jag har bra kompisar i skolan.<br />
Fråga 6 F-2 År 3-5 Summa<br />
ja 117 106 223<br />
ibland 20 17 37<br />
nej 0 4 4<br />
Summa 137 127 264<br />
Elevenkät F-5: Mina lärare behandlar alla elever rättvist.<br />
Fråga 10 F-2 År 3-5 Summa<br />
ja 115 66 181<br />
ibland 18 43 61<br />
nej 4 18 22<br />
Summa 137 127 264<br />
Elevenkät F-5: Jag tycker att alla elever i klassen är lika viktiga.<br />
Fråga 11 F-2 År 3-5 Summa<br />
ja 125 110 235<br />
ibland 9 11 20<br />
nej 3 6 9<br />
69
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Genarp<br />
Summa 137 127 264<br />
Elevenkät 6-9: Jag går gärna i skolan.<br />
Fråga 1 Skolår 6-9<br />
Stämmer alltid 39<br />
Stämmer ofta 108<br />
Stämmer sällan 33<br />
Stämmer aldrig 4<br />
Elevenkät 6-9: Jag trivs med mina lärare.<br />
Fråga 1 Skolår 6-9<br />
Stämmer alltid 27<br />
Stämmer ofta 144<br />
Stämmer sällan 14<br />
Stämmer aldrig 1<br />
Elevenkät 6-9: Jag trivs med mina skolkamrater.<br />
Fråga 1 Skolår 6-9<br />
Stämmer alltid 96<br />
Stämmer ofta 81<br />
Stämmer sällan 4<br />
Stämmer aldrig 1<br />
Elevenkät 6-9: Mobbning och kränkningar accepteras inte, utan förebyggs och bekämpas.<br />
Fråga 1 Skolår 6-9<br />
Stämmer alltid 66<br />
Stämmer ofta 98<br />
Stämmer sällan 17<br />
Stämmer aldrig 1<br />
Elevenkät 6-9: Jag känner mig trygg när jag är i skolan.<br />
Fråga 1 Skolår 6-9<br />
Stämmer alltid 118<br />
Stämmer ofta 58<br />
Stämmer sällan 9<br />
Stämmer aldrig 1<br />
Föräldraenkät: Mitt barn går gärna till skolan.<br />
Fråga1 F-5 6-9 Summa<br />
Bortfall 0 4 4<br />
Stämmer alltid 42 23 65<br />
Stämmer ofta 37 20 57<br />
Stämmer sällan 5 0 5<br />
Stämmer aldrig 0 0 0<br />
Föräldraenkät: Mitt barn trivs med personalen på skolan.<br />
Fråga 2 F-5 År 6-9 Summa<br />
Bortfall 0 4 4<br />
70
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Genarp<br />
Stämmer alltid 34 12 46<br />
Stämmer ofta 47 31 78<br />
Stämmer sällan 3 0 3<br />
Stämmer aldrig 0 0<br />
Föräldraenkät: Stämningen mellan eleverna i mitt barns klass/på skolan är bra.<br />
Fråga 3 F-5 År 6-9 Summa<br />
Bortfall 3 2 5<br />
Stämmer alltid 18 10 28<br />
Stämmer ofta 54 32 86<br />
Stämmer sällan 9 3 12<br />
Stämmer aldrig 0 0 0<br />
Föräldraenkät: Jag känner mig lugn och trygg när mitt barn är i skolan.<br />
Fråga 4 F-5 År 6-9 Summa<br />
Bortfall 1 0 2<br />
Stämmer alltid 10 6 75<br />
Stämmer ofta 8 11 51<br />
Stämmer sällan 1 1 3<br />
Stämmer aldrig 0 0 0<br />
Föräldraenkät: Mobbning och kränkningar accepteras inte, utan förebyggs och bekämpas.<br />
Fråga 5 F-5 År 6-9 Summa<br />
Bortfall 5 9 14<br />
Stämmer alltid 26 12 38<br />
Stämmer ofta 43 22 65<br />
Stämmer sällan 9 4 13<br />
Stämmer aldrig 1 0 1<br />
I LUNK <strong>2008</strong> handlade ett antal frågor om trygghet.<br />
Följande framgick: ”Genomgående svarar de allra flesta (runt 95 %) med alternativen alltid eller ofta<br />
på frågor om de känner sig trygga på lektioner, raster och på väg till och från skolan. Det finns dock på<br />
varje skola några enstaka elever som uppgett att de sällan eller aldrig känner sig trygga i dessa miljöer.”<br />
71
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Genarp<br />
Goda Kunskaper inom Genarps Verksamhetsområde<br />
Som skolledning ser vi det som självklart att våra förskolor/skolor ska vara en del av ett livslångt<br />
lärande.<br />
Stöd för vårt utvecklingsområde finns läroplanerna, bl.a. på följande sidor:<br />
Lpfö 98, sid 8<br />
Förskolans verksamhet skall präglas av en pedagogik, där omvårdnad, omsorg, fostran och lärande<br />
bildar en helhet. Den pedagogiska verksamheten skall genomföras så att den stimulerar och utmanar<br />
barnets utveckling och lärande. Miljön skall vara öppen, innehållsrik och inbjudande. Verksamheten<br />
skall främja leken, kreativiteten och det lustfyllda lärandet samt ta till vara och stärka barnets intresse<br />
för att lära och erövra nya erfarenheter, kunskaper och färdigheter.<br />
Lpo 94, sid 9<br />
Skolan skall ansvara för att eleverna inhämtar och utvecklar sådana kunskaper som är nödvändiga för<br />
varje individ och samhällsmedlem. Dessa ger också en grund för fortsatt utbildning. Skolan skall bidra<br />
till elevernas harmoniska utveckling. Utforskande, nyfikenhet och lust att lära skall utgöra en grund<br />
för undervisningen. Lärarna skall sträva efter att i undervisningen balansera och integrera kunskaper i<br />
sina olika former.<br />
Goda kunskaper i förskolan<br />
Språkutveckling<br />
TRAS står för Tidig Registrering Av barns Språkutveckling. Målet är att öka kunskapen om barnens<br />
språkutveckling och på ett tidigt stadium gör en bedömning. Observationsschemat är indelat i åtta<br />
rubriker: samspel, <strong>kommun</strong>ikation, uppmärksamhet, språkförståelse, språklig medvetenhet, uttal,<br />
ordproduktion och meningsbyggnad. Schemat ger en god bild av barnets utveckling utöver språket.<br />
Arbetet med TRAS ska främja barnens språkutveckling. TRAS skall tydliggöra barnets utveckling och<br />
skapa goda förutsättningar vid överlämningar mellan avdelningar och överlämning till grundskolan.<br />
Det ska vara ett hjälpmedel vid samarbete med specialpedagog och visa en tydlighet för föräldrar vid<br />
utvecklingssamtal och upprättande av IUP<br />
Personalen i förskolan har efterfrågat ett gemensamt material för dokumentation och diskussioner<br />
kring språkutveckling. TRAS initierades av specialpedagogen och utvecklingsarbetet har med början<br />
2007 förankrats i verksamheten. All pedagogisk personal har läst handboken. För att skapa trygghet<br />
hos personalen med en gemensam grund och en likvärdig bedömning har arbetsplatsträffar och en<br />
utvecklingsdag använts för att implementera TRAS. Personalen har arbetat i det egna arbetslaget men<br />
också i tvärgrupper kontinuerligt under året. Föräldrar har fått information om TRAS på<br />
skolkonferenser och på föräldramöten. I samband med utvecklingssamtalen förs också diskussioner<br />
kring materialet. Grundskolans specialpedagoger har deltagit i förskolans utvecklingsarbete i TRAS.<br />
När det gäller hur TRAS har påverkat barnens språkutveckling är det för tidigt att göra en bedömning.<br />
Uppfattningen är dock att de diskussioner som förts under året kring TRAS har gett positiva resultat i<br />
barnens språkutveckling. Personalen menar i utvärderingar att TRAS förtydligar målen i LpFö, ger<br />
stöd i dokumentationsarbetet och att det ökar fokus på språkutvecklingen. De menar att de blivit<br />
stärkta i sin yrkesroll då TRAS förenklar och förtydligar uppdraget.<br />
När utvärderingar görs i verksamheten är TRAS ett bra underlag för arbetslagen. Utifrån barnens individuella<br />
TRAS-scheman, framgår även samtliga barn på avdelningens behov och styrkor. Det ger ett<br />
underlag för arbetslagets planering. I utvecklingssamtalen blir TRAS en gemensam utgångspunkt för<br />
samtalet både för personal och för föräldrar. På så vis underlättar det uppförandet av IUP. Reaktioner<br />
från föräldrar visar att de upplever att TRAS har synliggjort barnets kompetenser vid utvecklingssamtalen.<br />
Vid överlämnande inom förskolan har TRAS varit en del av dokumentationen och det har<br />
varit till stöd i informationen. Till förskoleklassen har inte TRAS-schemat lämnats.<br />
72
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Genarp<br />
Matematik<br />
På Genathorp har de arbetat med matematik som en del av det dagliga arbetet. Utvecklingsarbetet med<br />
matematik startade de upp för tre år sedan. De vill nu utveckla detta vidare och har upptäckt nya inspirerande<br />
material. De vill stärka kunskaperna i matematik i de lägre åldrarna för fortsatt god utveckling<br />
i de senare med syfte till ökad måluppfyllelse.<br />
Genathorps förskola:<br />
De flesta barn i barngruppen använder ord som: hel, halv, fjärdedel, åttondedel i rätt situationer.<br />
Genom vårt arbete med matteburkar har barnen tränats i form, antal, läge, tidsföljd, hälften-dubbelt,<br />
storlek, mätning, volym, tid och rum o.s.v.<br />
I förskolan Genathorp har de arbetat med matematik och kunde läsa av följande resultat:<br />
Vikarier och föräldrar påpekar barnens goda kunskaper.<br />
Ett citat:<br />
En 3-årig flicka ber att få ett äpple av mamma.<br />
Mamman: - Vill du ha äpplet i båtar?<br />
Flickan: - Ja, i fjärdedelar.<br />
Goda kunskaper i skolan<br />
Under förra läsåret förde vi fördjupade diskussioner kring elevers måluppfyllelse eftersom våra elevers<br />
resultat på de nationella proven i skolår 5 inte varit tillfredställande i matematik och svenska i<br />
jämförelse med resultaten från de övriga skolorna inom BSF Lund Öster. På vårt initiativ tillkom en<br />
grupp i BSF Lund Öster för att diskutera bedömning av nationella prov. Denna grupp konstaterade att<br />
pedagogerna på skolorna i Öster bedömde och sammanställde på olika sätt. Resultatet blir därför missvisande<br />
och kan inte användas för jämförelse mellan skolorna inom Öster. Inom verksamhetsområdet<br />
fördes diskussioner främst inom F – 5, men även arbetslagsledarna inom förskolan och för skolår 6 – 9<br />
deltog i diskussionerna hur vi ökar måluppfyllelsen i skolår 5. Diskussioner har också förts kring betyg<br />
och bedömning. Pedagogerna i skolår F-5 har gemensamt reviderat de lokala mål som finns i svenska,<br />
engelska och matematik.<br />
Läsförståelse i F-2<br />
För att stimulera elevernas läsning har personalen arbetat med högläsning, presentationer av<br />
bokrecensioner och boksamtal<br />
F-2 Häckeberga:<br />
Det har varit positivt med högläsning av skolbibliotekarien i år 1. Barnen upplever det som spännande<br />
att någon annan kommer in och läser för dem.<br />
Tvåorna kände sig mycket stolta och tyckte att det var roligt att läsa för förskoleklassbarn.<br />
Matematik i 3-5<br />
Arbetslaget för skolår 3-5 i Genarps val av tema baserar de på att de vill stärka elevernas baskunskaper,<br />
konkretisera ämnet samt öka elevernas intresse för matematik. Matematiktemat genomfördes<br />
i tvärgrupper och pedagogerna ansvarade för de olika stationerna. Arbetsuppgifterna var av både<br />
teoretiskt och laborativ karaktär. Utvärderingar visade att 53 elever av 59 ansåg att de förvärvat flera<br />
nya kunskaper i matte under temat.<br />
3-5 Genarp:<br />
”Pedagogerna observerade att det förekom givande matematiska diskussioner bland eleverna.<br />
Eleverna fick större säkerhet i att tala matte.”<br />
Här följer några elevkommentarer från utvärderingen:<br />
- ”Kul att jobba på olika sätt med olika personer och lärare jag i vanliga fall inte pratar så<br />
73
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Genarp<br />
mycket med.”<br />
- ”Det skulle varit roligare om vi fått vara ute mer.”<br />
- ”Man lärde sig bra.”<br />
- ”Det var tråkigt för det var matte.”<br />
- ”Det var kul, jag tycker att vi kunde haft matte-tema hela dagen.”<br />
- ”Det var tråkigt för jag kunde det mesta.”<br />
Läs- och litteraturgrupper i skolår 6<br />
Vid överlämningen av skolår 5 inför höstterminen 2007 informerades mottagande pedagoger att ett<br />
flertal av eleverna inte nått målen på de nationella proven i svenska. Många av eleverna hade en negativ<br />
inställning till läsning och saknade läslust. Pedagogerna planerade ett läsprojekt tillsammans med<br />
skolbibliotekarien. Dessutom utökades elevernas tid för läsning av skönlitteratur. De arbetade med läs-<br />
och litteraturgrupper. När dessa elever gick i skolår 5 var det 55 % av eleverna som nådde LUS-målet<br />
för skolår 5. I skolår 6 är 72 % av eleverna som når LUS-målet för skolår 6.<br />
Läs- och litteraturgrupper i skolår 6<br />
Ett konkret mätinstrument för projektets framgång är den LUS-mätning som genomförs på samtliga<br />
elever som varit involverade i läsgrupperna. Resultatet visar att många av eleverna nu når högre på<br />
LUS-skalan, medan endast ett fåtal ligger kvar på samma nivå.<br />
Måluppfyllelse av de nationella målen i skolår 5<br />
Antal Ej uppnått uppnått särskilt<br />
elever målen målen stöd<br />
Engelska 47 4 43 4<br />
Matematik 47 4 43 4<br />
Svenska 47 7 40 5<br />
Nationella prov skolår 9<br />
Antal<br />
elever<br />
Antal deltagare<br />
på något<br />
av del-<br />
proven<br />
Ej uppnått<br />
målen<br />
74<br />
G VG MVG Ej delgivitsprovbetyg<br />
Engelska 58 57 1 24 27 5<br />
Matematik 58 57 3 25 23 5 1<br />
Svenska 58 57 6 21 25 5<br />
Kommentarer:<br />
Att ej ha uppnått målen på de nationella proven innebär inte att eleven per automatik inte uppnått<br />
målet för godkänt inom ämnet. Eleverna kan i andra sammanhang ha visat att de uppnått de uppställda<br />
målen. De nationella proven är bara vägledande. Någon redovisning för riket finns i skrivande stund<br />
inte att tillgå.När det gäller de nationella proven i skolår 9 finns en fara att granska enbart enskilda år,<br />
pga det låga antalet elever i Genarp. Det vi kan konstatera är att resultatet på de nationella proven för<br />
skolår 9 är i nivå med fjolårets resultat. Andelen MVG har ökat något jämfört med 2007. Vi har några<br />
färre som uppnått G i svenska, samtidigt som det är några fler som uppnått G i engelska.
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Genarp<br />
Betygsfördelning skolår 9<br />
Matematik<br />
Båda könen<br />
ämnesbetyg<br />
grsk<br />
75<br />
Kvinna<br />
ämnesbetyg<br />
grsk<br />
Man<br />
ämnesbetyg<br />
grsk<br />
Minst<br />
Minst<br />
Ej G G Total Ej G Minst G Total Ej G G Total<br />
Stad 3,0% 97,0% 100,0% 2,0% 98,0% 100,0% 4,1% 95,9% 100,0%<br />
Genarpskolan 5,2% 94,8% 100,0% 6,5% 93,5% 100,0% 3,7% 96,3% 100,0%<br />
Killebäckskolan 4,3% 95,7% 100,0% 4,5% 95,5% 100,0% 4,1% 95,9% 100,0%<br />
Nyvångskolan 3,7% 96,3% 100,0% 3,8% 96,2% 100,0% 3,5% 96,5% 100,0%<br />
Svaleboskolan 4,0% 96,0% 100,0% 2,5% 97,5% 100,0% 5,7% 94,3% 100,0%<br />
Öster 4,2% 95,8% 100,0% 4,2% 95,8% 100,0% 4,2% 95,8% 100,0%<br />
Lund 3,4% 96,6% 100,0% 2,7% 97,3% 100,0% 4,1% 95,9% 100,0%<br />
Svenska<br />
Båda könen<br />
ämnesbetyg<br />
grsk<br />
Kvinna ämnesbetyg<br />
grsk<br />
Man<br />
ämnesbetyg,<br />
grsk<br />
Minst<br />
Minst<br />
Ej G G Total Ej G Minst G Total Ej G G Total<br />
Stad 1,4% 98,6% 100,0% 2,2% 97,8% 100,0% 0,6% 99,4% 100,0%<br />
Genarpskolan 6,9% 93,1% 100,0% 9,7% 90,3% 100,0% 3,7% 96,3% 100,0%<br />
Killebäckskolan 2,6% 97,4% 100,0% 4,5% 95,5% 100,0% 100,0% 100,0%<br />
Nyvångskolan 2,8% 97,2% 100,0% 1,9% 98,1% 100,0% 3,5% 96,5% 100,0%<br />
Svaleboskolan 4,1% 95,9% 100,0% 5,1% 94,9% 100,0% 2,9% 97,1% 100,0%<br />
Öster 3,6% 96,4% 100,0% 4,8% 95,2% 100,0% 2,4% 97,6% 100,0%<br />
Lund 2,2% 97,8% 100,0% 3,1% 96,9% 100,0% 1,2% 98,8% 100,0%<br />
Engelska<br />
Båda könen<br />
ämnesbetyg,<br />
grsk<br />
Kvinna ämnesbetyg,<br />
grsk<br />
Man<br />
ämnesbetyg,<br />
grsk<br />
Minst<br />
Minst<br />
Ej G G Total Ej G Minst G Total Ej G G Total<br />
Stad 1,6% 98,4% 100,0% 2,3% 97,7% 100,0% 0,8% 99,2% 100,0%<br />
Genarpskolan 100,0% 100,0% 100,0% 100,0% 100,0% 100,0%<br />
Killebäckskolan 3,5% 96,5% 100,0% 3,0% 97,0% 100,0% 4,1% 95,9% 100,0%<br />
Nyvångskolan 2,8% 97,2% 100,0% 1,9% 98,1% 100,0% 3,5% 96,5% 100,0%<br />
Svaleboskolan 4,0% 96,0% 100,0% 5,0% 95,0% 100,0% 2,9% 97,1% 100,0%<br />
Öster 2,8% 97,2% 100,0% 2,6% 97,4% 100,0% 3,0% 97,0% 100,0%<br />
Lund 2,0% 98,0% 100,0% 2,4% 97,6% 100,0% 1,5% 98,5% 100,0%<br />
Någon betygsstatistik för riket finns i skrivande stund inte att tillgå.
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Genarp<br />
Gymnasiebehörighet<br />
Läsåret 07/08<br />
Behörig<br />
Ej behörig<br />
Total<br />
76<br />
Båda könen<br />
behörighet till<br />
gymnasiets<br />
nationella program<br />
Stad 95,2% 4,8% 100,0%<br />
Genarps skola 93,1% 6,9% 100,0%<br />
Killebäckskolan 93,1% 6,9% 100,0%<br />
Nyvångskolan 94,5% 5,5% 100,0%<br />
Svaleboskolan 92,0% 8,0% 100,0%<br />
Öster 93,3% 6,7% 100,0%<br />
Lund 94,6% 5,4% 100,0%<br />
Någon sammanställning för riket finns i skrivande stund inte att tillgå. 2007 var andelen behöriga i riket<br />
till ett nationellt program 89,1%<br />
Medelmeritvärde<br />
Läsåret 07/08 Kvinna Man Total<br />
Stad 232,3 235,9 234,0<br />
Genarpskolan 209,0 233,0 220,2<br />
Killebäckskolan 227,2 215,8 222,4<br />
Nyvångskolan 233,3 227,5 230,2<br />
Svaleboskolan 219,1 227,0 222,8<br />
Öster 224,2 224,9 224,5<br />
Lund 229,7 232,5 231,0<br />
Kommentarer:<br />
Medelmeritvärdet har ökat något i jämförelse med fjolårets resultat, från 219,8 till 220,2 och ligger på<br />
förväntad nivå enligt Skolverkets Salsaberäkning. I både matematik och i svenska har vi några fler<br />
som ej uppnådde godkänt i slutbetyget, men i engelska var alla minst godkända. Statistik över<br />
föräldrars utbildningsbakgrund, som är den största enskilda faktorn som påverkar elevers betyg, visar<br />
på förhållandevis stora skillnader mellan Genarp och <strong>Lunds</strong> stad.<br />
Andelen behöriga till gymnasieskolans nationella program har ökat något i jämförelse med föregående<br />
år. Totalt kan vi se att den positiva trenden med förbättrade resultat håller i sig, även om ökningstakten<br />
inte var så stor i år som tidigare år.<br />
Elevernas ansvar och inflytande<br />
Stöd för vårt utvecklingsområde finns i Lpo 94, bl.a. på s. 13.<br />
”De demokratiska principerna att kunna påverka, ta ansvar och vara delaktig, skall omfatta alla elever.<br />
Elevernas kunskapsmässiga och sociala utveckling förutsätter att de tar ett allt större ansvar för det<br />
egna arbetet och för skolmiljön, samt får ett reellt inflytande på utbildnings utformning.”<br />
ILA (inflytande, lärande och ansvar) i 6-9 Genarp:<br />
Efter att ha arbetat sedan 2002 efter vad vi kallar ILA-modell, där ILA står för Inflytande Lärande Ansvar<br />
och är beteckningen på den pedagogiska profil som kännetecknar arbetet på Genarps skola i<br />
skolår 6-9, är tiden mogen för en mer omfattande utvärdering. Mål och syfte med utvärderingen är att
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Genarp<br />
ta reda på var systemets styrkor och svagheter ligger och hur arbetsmodellen kan utvecklas. I undersökningen<br />
ingick samtliga undervisande lärare, elevassistenter, elever och skolledning i skolår<br />
6-9. Även tidigare elever som nu går på gymnasiet har deltagit. Vi har använt oss av enkäter,<br />
klassrumsobservationer, didaktiker, studiebesök, föreläsare och utvecklingsdagar.<br />
ILA i 6-9 Genarp:<br />
Större delen av eleverna visar i enkäten att de upplever ILA-tiden som meningsfull och får det stöd<br />
och den hjälp de behöver. De upplever att de utnyttjar ILA-tiden på ett effektivt sätt samt får relevant<br />
respons på utförda uppgifter. Eleverna efterfrågar dock tidigare och mer direkt respons än vad lärarna<br />
idag har möjlighet att ge. I enkäten visar eleverna också att de önskar ett större inflytande, både vad<br />
gäller innehåll och arbetssätt. Det vi kan utläsa ur de gymnasieenkäter som skickades ut är att många<br />
upplever sig väl förberedda inför gymnasiet. De känner att de har god förmåga att arbeta självständigt,<br />
planera och ta ansvar för sitt skolarbete.<br />
När vi tittar närmare på elevenkäterna, föräldraenkäterna och LUNK framgår det att när det gäller<br />
elevernas inflytande så får vi ett resultat som är mer negativt.<br />
Utdrag ur elevenkät F-5<br />
Elevenkät F-5: Jag får vara med och påverka hur vi ska arbeta i skolan.<br />
Fråga 3 F-2 År 3-5 Summa<br />
ja 72 42 114<br />
ibland 57 68 125<br />
nej 8 17 6<br />
Elevenkät F-5: Jag får vara med och påverka vilka regler vi ska ha i klassen.<br />
Fråga 4 F-2 År 3-5 Summa<br />
ja 85 54 139<br />
ibland 46 54 100<br />
nej 6 19 25<br />
Utdrag ur elevenkät 6-9<br />
Elevenkät 6-9: Vi elever får vara med och påverka vad vi ska arbeta med på lektioner och ILA.<br />
Fråga 1 Skolår 6-9<br />
Stämmer alltid 7<br />
Stämmer ofta 45<br />
Stämmer sällan 99<br />
Stämmer aldrig 35<br />
Elevenkät 6-9: Vi elever får vara med och påverka hur vi ska arbeta på lektioner och ILA.<br />
Fråga 1 Skolår 6-9<br />
Stämmer alltid 13<br />
Stämmer ofta 69<br />
Stämmer sällan 74<br />
Stämmer aldrig 27<br />
I LUNK handlade en del frågor om inflytande: Eleverna har också fått svara på frågor om hur mycket<br />
de FÅR vara med och bestämma respektive hur mycket de VILL vara med och bestämma. Här kan<br />
man notera att dagens elever jämfört med eleverna 2005 som regel upplever ett större eller till med<br />
77
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Genarp<br />
mycket större inflytande. Undantaget är eleverna på Genarps skola. Frågorna om elevråden och<br />
elevernas inflytande ger en positiv bild utom på Genarps skola där elevernas svar på vissa frågor ligger<br />
en bit under svaren från eleverna på de andra tre skolorna.<br />
BEDÖMNING AV MÅLUPPFYLLELSE<br />
Goda relationer<br />
Skolledningens bedömning av måluppfyllelsen i utvecklingsarbetet med goda relationer är att vi har<br />
barn/ elever och personal som trivs och vill gå till förskolan/ grundskolan/sin arbetsplats. Detta<br />
grundar vi på genomförda enkäter, resultatet av arbetslagens redovisade resultat, samtal med<br />
barn/elever, föräldrar och personal.<br />
Goda kunskaper<br />
Skolledningens bedömning av måluppfyllelsen i utvecklingsarbetet med goda kunskaper är att vi delvis<br />
uppnått målen. 93,1 % är behöriga till gymnasiet och i skolår 5 har övervägande delen av eleverna<br />
uppnått målen. Utifrån utvärderingar i arbetslagen och samtal med föräldrar gör vi bedömningen att<br />
arbetet med TRAS har gett goda resultat<br />
Inflytande<br />
Utifrån redovisade resultat bedömer skolledningen att vi delvis uppnått målen. Elevernas upplevelse<br />
av inflytande är inte tillräckligt god. Resultaten av våra egna elevenkäter, enkäter i samband med<br />
utvärderingen av ILA (demokratiprojektet) och Lunk för skolår 8 visar tydligt att barn och ungdomars<br />
upplevelse av inflytande ligger på en icke acceptabel nivå. De upplever inte i tillräcklig hög grad att de<br />
får vara med och bestämma vad de ska arbeta med och inte heller hur de ska arbeta. Detta gäller i<br />
synnerhet de äldre eleverna. Bland de yngre eleverna kan vi se en positiv förändring av deras<br />
upplevelse av inflytande från föregående år.<br />
ANALYS<br />
Goda relationer<br />
Att nå läroplanens mål för en god och trygg lärmiljö är stort och brett. Det kan aldrig med säkerhet bedömas<br />
som uppnått. Goda relationer är något vi ständigt måste arbeta med, för det är grunden för allt<br />
lärande. Vårt i verksamhetsområdet gemensamma utvecklingsarbete ”En god och trygg lärmiljö” är ett<br />
långsiktigt arbete. Vi har arbetat med tre perspektiv: jag, arbetslaget och verksamheten. Vi har arbetat<br />
med utvecklingsarbetet både individuellt, i arbetslagen, i tvärgrupper och med föreläsningar för hela<br />
personalen. Det värdegrundsarbete vi startade 2006 har med en riktad kompetensutveckling gett goda<br />
resultat. Både personal och barn/elever uttrycker att de känner sig sedda och väl bemötta. I möten och<br />
i samtal med barn/elever uttrycker de tillit och trivsel. Bidragande för det positiva resultatet har långsiktigheten,<br />
bredden i kompetensutvecklingen och utgångspunkten i de olika perspektiven,<br />
jag/arbetslaget/verksamheten, varit.<br />
När det gäller trivsel, trygghet och mobbning visar enkätsvaren att vi har en mycket trygg och god<br />
skola. Skolledningen tolkar detta som att den mindre skolan/förskolan med naturliga mötesplatser för<br />
personal och barn/elever skapar goda förutsättningar för en positiv arbetsmiljö. Samtidigt har vi några<br />
elever som inte upplever detta och det måste självklart vara vårt mål att alla elever känner sig trygga<br />
och har klasskamrater som de trivs med.<br />
Komet som vi använder i grundskolan är ett bra redskap för att uppnå en god och trygg lärmiljö.<br />
Komet främjar att eleverna känner sig stärkta, accepterade och trygga i skolan. Vi har också uppmärksammat<br />
att flera av de arbetslag som utbildats i Komet även har utvecklat sitt arbetslagsarbete positivt.<br />
Arbetet med eleverna har således påverkat arbetsrelationerna i personalen.<br />
78
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Genarp<br />
God <strong>kommun</strong>ikation med föräldrarna ökar barnens/elevernas förutsättningar att må bra och lyckas i<br />
sitt lärande. Föräldrarna är våra främsta samarbetspartners! Samtliga föräldramöten är välbesökta.<br />
Detta ger både möjlighet till att vi kan nå ut med information men även för att samtala kring lärandet.<br />
Samtidigt visar föräldraenkäten att föräldrarna gärna ser ett mer varierat innehåll i våra föräldramöten.<br />
Vi kan också av enkäterna läsa ut att vi måste bli bättre på att informera föräldrar om likabehandlingsplanen,<br />
både när det gäller det förebyggande arbetet och det akuta arbetet i samband med mobbning<br />
och kränkningar.<br />
Ett gemensamt förhållningssätt och samsyn i uppdraget påverkar verksamheten och lärandet positivt.<br />
En faktor som vi inte räknat med men som påverkat resultatet av vårt utvecklingsarbete blev t ex den<br />
omfattande renoveringen på Enestugan, då pedagoger och barn på olika avdelningar under sammanslagningar<br />
lärt känna varandra bättre och samarbetet har ökat.<br />
Goda kunskaper<br />
TRAS<br />
TRAS både underlättar och utmanar oss i vårt uppdrag! Resultat av ett utvecklingsarbete beror till stor<br />
del på personalens delaktighet i samtliga delar, planering, genomförande och utvärdering.<br />
Utvecklingsarbetet med TRAS har därför haft goda förutsättningar. Vi kan se att utvecklingsarbetet<br />
har börjat bli en del av vardagsarbetet i verksamheten. Det är oftare utifrån ett helhetsperspektiv som<br />
språkutvecklingsdiskussioner förs. Någon förälder har uttryckt oro kring sitt barns språkutveckling, då<br />
barnet inte uppnår den angivna nivån för barnets ålder. I vissa fall har kontakt då tagits med logoped.<br />
Betyg, meritvärden<br />
Att göra jämförelser mellan enskilda år är alltid vanskligt med tanke på det relativt sett lilla antal<br />
elever vi har i Genarp. En stor andel av eleverna i denna årgång har under en längre tid varit i behov<br />
av särskilda insatser. Dessa insatser kulminerade under år 9, vilket resulterade i att gruppen höjde<br />
betygssnittet från 191,8 på våren i skolår 8 till 220,2 på våren i skolår 9. Andelen som inte var<br />
godkända i något eller några kärnämnen på våren i skolår 8 var 16,9 % och i slutbetyget var det 6,9 %<br />
som inte var godkända. Det vi kan konstatera är att de extra insatser på olika nivåer som genomfördes<br />
under skolår 9 anmärkningsvärt förbättrade elevernas resultat.<br />
Resultaten är i jämförelse med riket och våra krans<strong>kommun</strong>er mycket goda, men när vi jämför för oss<br />
med våra grannskolor i Öster har vi ett något lägre resultat. Varför? Ja, något entydigt svar på denna<br />
fråga har vi inte. Det är många faktorer som påverkar betygsnivån, allt från engagemang hos lärare och<br />
elever, förväntningar, lärarkompetens, resursfördelning, föräldrars utbildningsbakgrund, traditioner,<br />
bedömningar mm.<br />
Inflytande och upplevelsen av inflytande<br />
Vi har sedan 2003 arbetat och utvärderat elevernas inflytande, ändå uppvisar enkäterna ett inte<br />
tillfredsställande resultat.<br />
Vi ställer oss frågan om vi har gjort på rätt sätt? Låter vi eleverna ha inflytande över vad och hur de<br />
ska arbeta tillräckligt ofta? Är vi alltför förberedda och färdiga i mötet med eleverna inför olika<br />
lektioner och arbetsområden? Hur gör vi när de får vara med och ha inflytande? Är de medvetna när<br />
de har inflytande? Har vi tydliggjort att inflytande inte är samma sak som att få sin vilja igenom?<br />
Forskning visar att upplevelsen av inflytande, har en tendens att sjunka då inflytande diskuteras och<br />
mäts. Detta kan vara en förklaring, men orsakerna till våra lite för låga siffror är med säkerhet flera.<br />
Utifrån resultatet ser vi behov att fördjupa oss ytterligare. Vi måste diskutera med eleverna vad det<br />
innebär att påverka och vilka delar de kan påverka.<br />
Arbetet med inflytande måste börja tidigt, redan i förskolan. Inflytande är nära kopplat till<br />
värdegrunden och en förutsättning för lärande. Genom att tidigt arbeta med värdegrunden och<br />
inflytande så gynnar det elevernas måluppfyllelse.<br />
79
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Genarp<br />
ÅTGÄRDER<br />
Värdegrundsarbete<br />
Under läsåret <strong>2008</strong>/2009 kommer alla kamratstödjare att få vidareutbildning av Hassela. I augusti får<br />
personal inom 6-9 utbildning inom ÖPP under två dagar.<br />
Elevvård<br />
Specialpedagogerna ska fr.o.m. läsåret 08/09 organiseras i ett eget arbetslag. Ett särskilt elevvårdsteam<br />
med ansvar för förskolan ska bildas från ht-08. Behovet av elevassistent till elev eller grupp ska utgå<br />
ifrån de behov arbetslaget formulerar samt i diskussion med skolledning och elevvårdsteam.<br />
Elevassistenterna ska få handledning av ansvarig lärare och specialpedagog.<br />
Matematik och tankesmedja<br />
En pedagog från förskolan deltar i tankesmedjan i matematik. Förskolan ska under våren-09 starta upp<br />
kompetensutveckling i matematik. Matteprojektsgruppen i 6-9 har sökt och fått pengar för att utveckla<br />
den laborativa matten. En matematikutvecklingsgrupp i 1-16årsperspektivet ska starta.<br />
Mål och skriftliga omdömen<br />
Den 13 augusti <strong>2008</strong> ska vi ha en föreläsning av Birgitta Högberg som handlar om målen i våra<br />
styrdokument och skriftliga omdöme för all personal i F-9. Detta kommer vi att arbeta vidare med under<br />
läsåret. Pedagogerna i år F-5 kommer att inleda höstterminen med att revidera tidigare lokala mål<br />
utifrån de nya nationella målen för skolår 3. Fr.o.m. 15 juli <strong>2008</strong> har alla skolor skyldighet att upprätta<br />
skriftliga omdömen en gång per termin i samtliga ämnen som eleven undervisas i. Förordningen gäller<br />
från skolår 1 till skolår 9. De skriftliga omdömena ingår i den individuella utvecklingsplanen. Någon<br />
mall för hur detta ska se ut finns ännu inte. Beslutet om detta ligger hos varje enskild rektor. Inom<br />
BSF Lund Öster har rektorerna gjort en ramöverenskommelse hur de skriftliga omdömena ska se ut.<br />
Utifrån denna överenskommelse kommer en arbetsgrupp, bestående av pedagoger och skolledning, ta<br />
fram dokument och riktlinjer för omdömesskrivandet.<br />
Ett föräldramöte planeras i samråd med föräldrarådet med temat ”Betyg och bedömning”.<br />
Utvecklingsdagen under hösten kommer att ägnas gemensamt arbete kring mål och skriftliga<br />
omdömen.<br />
Komet<br />
Utbildning som genomförs av Komet-handledarna fortsätter. All personal som arbetar med eleverna<br />
ska utbildas i Komet. Vi planerar att även börja med Komet i förskolan, då ett material är framtaget.<br />
PIM<br />
Alla personal inom förskolan kommer att gå PIM. Det är viktigt som pedagog att ha kunskap om<br />
datorn och internet för att utveckla lärandet hos barn och elever.<br />
Språkutveckling<br />
Diskussioner kring språkutveckling i ett 1-16årsperspektiv startade under våren-08. Till hösten-09 ska<br />
en språkutvecklingsgrupp, med representanter från hela verksamheten starta. Utbildning i TRAS ska<br />
genomföras våren-09 för dagbarnvårdarna. Alla barn i förskolorna ska ha ett observationsschema från<br />
hösten -08. TRAS ska vara en del av de pedagogiska diskussioner som förs bl.a. för att nyanställda ska<br />
komma in i arbetet. TRAS-schemat ska lämnas vidare till förskoleklassen om föräldrarna så önskar.<br />
Skolbiblioteket<br />
Bibliotekarien har gjort en enkät om verksamheten i våra bibliotek/mediatek som gått ut till all personal.<br />
En biblioteksgrupp kommer att bildas som ska arbeta fram en handlingsplan för<br />
biblioteksverksamheten.<br />
Inflytande<br />
80
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Genarp<br />
Vi ska revidera enkäterna till eleverna och föräldrarna. Vi ska se över frågorna och svarsalternativen<br />
och lägga till fler frågor som handlar om inflytande. Skolledningen ska samtala med elevråden kring<br />
inflytande och om enkätresultaten om inflytande. Resultaten av AK/PAK kommer att diskuteras med<br />
personalen t ex på medarbetarsamtalen. Schemaarbetet ska <strong>kommun</strong>iceras med elevrådet i skolår 6-9. I<br />
kvalitetsredovisningen för 2009 ska vi redovisa arbetet för ökad upplevelse av inflytande hos<br />
barn/elever och föräldrar.<br />
2:3<br />
LUS, LÄSUTVECKLINGSSCHEMA<br />
Ett av nämndens mål är att läsutvecklingen ska följas upp med LUS, LäsUtvecklingsSchema.<br />
I slutet av vårterminen lämnas en rapport till förvaltningen med en sammanfattning av de LUS-punkter<br />
där eleverna befinner sig. Arbetslagen analyserar elevernas läsutveckling, bland annat utifrån LUS.<br />
LUS-resultat från 2005 till <strong>2008</strong> i procent<br />
2005 År 3 nivå 15 54<br />
År 6 nivå 18a 65<br />
År 9 nivå 18c 11<br />
2006 År 3 nivå 15 69<br />
År 6 nivå 18a 58<br />
År 9 nivå 18c<br />
2007 År 3 nivå 15 67<br />
År 6 nivå 18a 75<br />
År 9 nivå 18c 30<br />
<strong>2008</strong> År 3 nivå 15 66<br />
År 6 nivå 18a 72<br />
År 9 nivå 18c 18<br />
År 9 nivå 18b+c 61<br />
Kortfattad beskrivning av LUS 15: Läser flytande med god läsförmåga<br />
Kortfattad beskrivning av LUS 18 a: Läser mycket, ”lustläser” Läser med behållning böcker utan<br />
bärande bilder, där handlingen okomplicerat förs framåt, med omfång på ca 100 sidor eller mer.<br />
Kortfattad beskrivning av LUS 18 b: Läser med lätthet böcker, företrädesvis ungdomslitteratur med<br />
personteckningar, miljöbeskrivningar och inre monologer.<br />
Kortfattad beskrivning av LUS 18 c: Läser mycket, ”lustläser”, Vidgat läsande till olika genrer inom<br />
vuxenlitteraturen.<br />
Samtliga elevers läsutveckling har följts upp med LUS. Resultaten är inte helt tillfredsställande. Vid<br />
läsårets slut hade inte alla elever nått upp till de uppställda målen.<br />
Då vi nu använt LUS sedan 2003, konstaterar vi att LUS är väl känt samt en till stor del väl fungerande<br />
arbetsmetod. Det är främst i F-5 som LUS används regelbundet i den dagliga verksamheten. I<br />
skolår 6-9 är det i första hand en metod för periodvis uppföljning av elevernas läsutveckling.<br />
Utvecklingsarbetet kring språk och läsutveckling samt användandet av LUS som gemensam metod,<br />
har satt läsutvecklingen och lärandet i språket i centrum. Det har medfört att alla pedagoger, oavsett<br />
ämnesansvar deltar i diskussionerna om elevers läsförmåga och läsförståelse. Vi kan se att<br />
uppmärksamheten för elever med behov av stöd i sin läsutveckling har ökat i arbetslagen. Även i<br />
<strong>kommun</strong>ikationen med föräldrarna t ex vid utvecklingssamtalen och upprättandet av en IUP är LUS ett<br />
användbart underlag.<br />
81
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Genarp<br />
Svårigheter i samstämmigheten när det gäller bedömning utifrån LUS har konstaterats och diskuteras.<br />
Tillförlitligheten till resultaten är tveksam och resultaten kan inte direkt jämföras från år till år.<br />
Resultaten i LUS ska stämma överens med övriga tester och bedömningar, vilket de inte alltid gör. Pedagogerna<br />
menar även att de efterhand som de är mer förtrogna med att bedöma enligt LUS, blir de<br />
mer restriktiva i sin bedömning. Från och med vårterminen -08 ska de LUS-rapporter som arbetslagen<br />
lämnar vid läsårets slut kompletteras med arbetslagets reflektion över resultatet och presentation av<br />
eventuella åtgärder.<br />
Alla pedagoger inom grundskolan ska vara väl förtrogna med och använda LUS, då alla pedagoger har<br />
ett gemensamt ansvar för elevernas läsutveckling. Därför är arbetet med LUS en del av introduktionen<br />
för nyanställda. Arbetet med att bibehålla och utveckla kompetensen hos pedagogerna ska fortsätta. Vi<br />
ska fortsätta att diskutera bedömning utifrån LUS, så att överensstämmelsen mellan olika bedömare<br />
ökar.<br />
Att läsa ska vara lustfyllt. Det är den största drivkraften i läsutvecklingen. En god läsförmåga, både<br />
när det gäller teknik och förståelse, är en grundförutsättning för att klara sig väl på arbetsmarknaden<br />
och för att delta i samhällslivet. Det är därför en av skolans viktigaste uppgifter att hjälpa alla elever<br />
att bli goda läsare och läsare som tycker om att läsa. Detta är ett uppdrag som gäller all personal.<br />
2:4<br />
LÄXPOLICY<br />
Att ta fram en läxpolicy tror vi är nödvändigt, men det måste göras på ett sådant sätt att diskussioner<br />
hinner föras på ett djupare plan. Många frågor som: Varför ger vi läxor?, Varför förväntas vi ge läxor<br />
eller tvärtom?, Hur ser elevens hela arbetsdag ut? och Vilket stöd får/förväntas eleven få i läxarbetet?<br />
Vad är kunskap?,<br />
Vi kommer att starta detta arbete utifrån i teamet beslutad plan under vår-09.<br />
2:5<br />
LIKABEHANDLINGSPLANEN<br />
Alla barn, elever och medarbetare ska arbeta efter skolans värdegrund!<br />
Arbetslagens pedagogiska konferenser har fokuserat på värdegrundsfrågor både under vårterminen och<br />
under höstterminen. Inom den ordinarie verksamheten pågår ett aktivt arbete för att främja elevernas<br />
lika rättigheter och för att förebygga trakasserier och annan kränkande behandling, se sid 8. Både<br />
elever såväl som vuxna har uttryckt att skolan är en trygg arbetsplats, vilket även olika enkäter visat<br />
(trivselenkät bland elever och AK/PAK bland personal). Den kamratstödjarverksamhet som skolan har<br />
sedan flera år tillbaka fungerar bra. Likabehandlingsplanen är ytterligare en förstärkning till det arbete<br />
som redan görs för att förhindra mobbning och annan kränkande behandling. Planen och den<br />
tillhörande blanketten har använts vid några tillfällen.<br />
Under detta läsår har vi fört diskussioner kring lagen om likabehandling, exempelvis vid utbildningar<br />
om digitala ungdomskulturer. Vårterminen <strong>2008</strong> reviderade vi likabehandlingsplanen och har tagit upp<br />
planen på föräldramöten och på skolkonferenserna.<br />
Vi ser behov av att <strong>kommun</strong>icera likbehandlingsplanen ytterligare med föräldrar. I svaren på enkäten<br />
uttrycker de att de inte har tillräcklig kunskap om likabehandlingsplanen, likabehandlingslagen och<br />
vårt arbete. Vi måste även fortsätta förankringsarbetet i verksamheten både med personal och med<br />
barn/elever.<br />
Då förskolans/skolans uppdrag och hemmets ansvar ska samverka, ser vi att det är nödvändigt med<br />
samarbete och delat ansvar i arbetet.<br />
82
KVALITETSREDOVISNING<br />
Läsåret -07/-08<br />
Team Södra Sandby<br />
A-L Bergenfeldt<br />
Magnus Bokelid<br />
Eva Grandelius<br />
Iréne König<br />
Jan Linde<br />
Ingela Mellbin<br />
Gunilla Söderberg<br />
Anders Thorssell
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Södra Sandby<br />
SAMMANFATTNING AV TEAM SÖDRA SANDBYS<br />
KVALITETSREDOVISNING 2007/<strong>2008</strong>.<br />
Teamet har valt att i årets redovisning särskilt blicka tillbaka på och analysera utvecklingsområdet<br />
Hälsa och miljö. Vidare beskrivs resultat av arbete mot tidigare uppsatta mål, analyser görs, åtgärder<br />
beslutas och nya mål sätts upp.<br />
Utvecklingsområdet Hälsa och miljö är mycket omfattande. Vi har valt att i redovisningen fokusera på<br />
arbete med Grön Flagg, ekologiska livsmedel och arbetsmiljön.10 stycken av S Sandbys 13 enheter i<br />
har utmärkelsen Grön Flagg eller Skola för hållbar utveckling! Detta har uppnåtts genom en ambitiös<br />
satsning av ledare och all övrig personal. Entusiasm, kompetens och uthållighet har under flera år<br />
präglat personalens insatser. Ledningsteamet har stöttat, givit möjligheter till ytterligare<br />
kompetensutveckling och tillskapat övrig resurs i form av t ex tid. Miljö finns med som en stående<br />
punkt på dagordningen vid ledningsmöten, arbetsplatsträffar och andra personalmöten.<br />
I årets kvalitétsredovisning kan man läsa om hur förskolebarn undersöker skogens smådjur, lagar mat i<br />
naturen och lär sig om allemansrätten. Man kan läsa om hur skolbarn lär sig dansa, gör cykelutflykter<br />
och lär sig klä sig rätt för utevistelse. Tag del av pedagogernas funderingar kring ekologisk mat och<br />
föräldrarnas positiva respons på ökad utevistelse! Inom arbetsmiljöområdet ställer sig ledningsteamet<br />
frågan: Är schemalagd friskvårdstid ett bra sätt att stärka personalens hälsa?<br />
Arbetet inom andra utvecklingsområden har fortsatt. Kompetensutveckling för all personal har<br />
genomförts angående likabehandlingsplanen. Satsningen har satt tydliga avtryck i den pedagogiska<br />
verksamheten. Kvalitéten på upprättandet av den individuella utvecklingsplanen i skolorna har ökat<br />
och det finns nu även ett gemensamt underlag för IUP på förskolorna. Personalens kompetens inom<br />
IKT-området har ökat. Fronter används alltmer och Smart-boards finns på flera skolor. Hänger<br />
<strong>kommun</strong>ens IT-enhet med i den utveckling som sker på skolorna? Hur skall vi kunna finansiera bra<br />
pedagogiska digitala hjälpmedel?<br />
Verksamheten inom förskola och skola växer i S Sandby. Ledarna är en del av verksamheten.<br />
Kompetenta ledare med möjlighet att vara väl förtrogna med verksamheten och personalen är en<br />
förutsättning för måluppfyllelse. Ledningsteamet har med tillfredställelse konstaterat att en översyn av<br />
ledningsorganisationen inletts våren <strong>2008</strong>. Team S Sandby understryker att behovet av fler skolledare<br />
är stort.<br />
Lokalsituationen är fortfarande besvärlig. Almbackens förskola (paviljonger) är planerad att stå klar i<br />
augusti/sep <strong>2008</strong>. Det innebär att alla byns förskolebarn kan erbjuda plats. Ytterligare skollokaler<br />
behövs. En mängd förslag har diskuterats men ännu finns inget realistiskt alternativ. Teamet arbetar<br />
tillsammans med förvaltningen hårt för att komma vidare i denna akuta fråga. Direkt skolpeng har<br />
införts. Det är för tidigt att dra några säkra slutsatser av vad det inneburit. Dock kan säkert sägas att<br />
det under detta första år inneburit ökad arbetsbörda och administration för verksamheten.<br />
Årets sammanfattning avslutas med en mening från förra årets sammanfattning som beskriver<br />
verksamheten väl: Utvecklingsarbetet i S Sandby präglas av gemensamma strategiska satsningar där<br />
samtidigt möjlighet till anpassning till enskilda enheter ges!<br />
85
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Södra Sandby<br />
VERKSAMHETSBESKRIVNING<br />
Under läsåret 07/08 har organisationen varit oförändrad. Ledningsteamet består av fyra rektorer och<br />
fyra biträdande rektorer fördelade på ansvarsområdena nedan:<br />
BY ANSVARSOMRÅDE<br />
I området ingår Björkbackens förskola, Hallonbackens förskola, Solbackens förskola och Byskolan.<br />
Här arbetar ca 90 personer. Förskolorna har ca 125 barn inskrivna. Förskolorna har verksamheten<br />
indelad i olika åldersgrupper. Skolan bedriver sin verksamhet i sex olika arbetslag i åldershomogena<br />
grupper från förskoleklass till år 5 och har ca 255 elever inskrivna, fritidshemmen har ca 160 barn<br />
inskrivna som är fördelade på fem fritidshem. Barn/elever med särskilda behov får hjälp av<br />
specialpedagoger, skolpsykolog, skolsköterska och elevassistenter som är organiserade i By<br />
ansvarsområdes elevvårdsteam (By EVT). Inom teamet finns logopedisk kompetens. Eleverna har<br />
möjlighet att få läxhjälp efter skoltid. I skolans bibliotek tjänstgör en fackutbildad bibliotekarie 10<br />
timmar/vecka tillsammans med en halvtidsanställd lärare. Förskolornas och skolans profil är<br />
miljö/hälsa och på en förskola utepedagogik.<br />
FÅGELSÅNGS ANSVARSOMRÅDE<br />
Fågelsångs förskola<br />
Förskolan Fågelsång har åtta avdelningar. Det finns tre avdelningar med barn 3-5 år med vardera 19<br />
barn, två avdelningar med barn 1-3 år med 13 respektive 8 barn, en avdelning med 14 barn 2-4 år och<br />
två avdelningar med 16 resp. 17 barn som är 5 år. Avdelningarna med 5-åringarna är placerade på<br />
Uggleskolan. Personalen består av 31 personer och är förskollärare, barnskötare, kokerska och<br />
ekonomibiträden. Förskolan har en specialpedagog som deltar i elevvårdsarbetet och handleder<br />
pedagogerna.<br />
Familjedaghem<br />
I Södra Sandby finns tre familjedaghem. Familjedaghemmen träffas en gång i veckan på Fågelsångs<br />
förskola för gemensam verksamhet. Familjedaghemmen har tillgång till specialpedagog som deltar i<br />
arbetet med barnen.<br />
Uggleskolan<br />
Personalen på Uggleskolan består av 43 personer. Skolan bedriver sin verksamhet i 6 olika arbetslag i<br />
åldershomogena grupper från förskoleklass till år 5. Skolbarnsomsorgen omfattar fem<br />
fritidshemsavdelningar och en fritidsklubb. Elever med särskilda behov får hjälp av specialpedagoger<br />
och elevassistenter. Skolan har ett elevvårdsteam bestående av skolsköterska, specialpedagoger, samt<br />
skolpsykolog. I skolbiblioteket tjänstgör en fackutbildad bibliotekarie 10 timmar/vecka.<br />
KILLEBÄCKS ANSVARSOMRÅDE<br />
Reveljen<br />
Reveljens förskola består av två avdelningar, en med barn i åldrarna 1-3 år och en med barn i åldrarna<br />
3-5 år. Tillsammans med Österskolan och Revinge skola har Reveljen en specialpedagog som kan<br />
handleda pedagogerna i förskolan och som deltar i elevvårdsteamet. Förskolan har ett tillagningskök.<br />
Stinsen<br />
Stinsens förskola består av fyra avdelningar, två avdelningar med barn i åldrarna 1-3 år och två<br />
avdelningar med barn i åldrarna 3-5 år. Tillsammans med Nyponbackens förskola har Stinsen en<br />
86
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Södra Sandby<br />
specialpedagog som kan handleda pedagogerna i förskolan och som deltar i elevvårdsteamet Förskolan<br />
har ett tillagningskök.<br />
Nyponbacken<br />
Nyponbackens förskola består av två byggnader, en permanent äldre byggnad med fem avdelningar<br />
och en paviljong med två avdelningar. Förskolan har fyra avdelningar med barn i åldrarna 1-3 år och<br />
tre avdelningar med barn i åldrarna 3-5 år. Tillsammans med Stinsens förskola har Nyponbacken en<br />
specialpedagog som kan handleda förskolans pedagoger och som deltar i elevvårdsteamet. Förskolan<br />
har ett tillagningskök i den permanenta byggnaden. Till barnen i paviljongen beställs mat från<br />
Killebäcks kök.<br />
Revinge skola<br />
Revinge skola är en liten skola med elever från F-klass till år 5. Då elevantalet är litet och<br />
åldersspridningen stor arbetar skolan delar av dagen i åldersblandade grupper. De arbetar i block med<br />
basämnena för att kunna tillgodose varje elevs individuella behov. På skolan finns det en<br />
fritidshemsavdelning där också elever som är inskrivna i fritidsklubb deltar. Skolan har ett<br />
elevvårdsteam bestående av specialpedagog och skolsköterska. Kontakter finns också med logoped<br />
och psykolog.<br />
Österskolan<br />
Österskolan har elever från F-klass till år 5. Den har åldershomogena basgrupper men arbetar<br />
åldersblandat i teman och särskilda aktiviteter. Det finns tre fritidshemsavdelningar. På den<br />
fritidshemsavdelning där de äldsta eleverna finns deltar också elever som är inskrivna i fritidsklubb.<br />
Eleverna har möjlighet att få läxhjälp varje eftermiddag efter skoltid. Skolan har ett elevvårdsteam<br />
bestående av specialpedagog och skolsköterska. Kontakter finns också med logoped och psykolog.<br />
Killebäckskolan<br />
Personalen på Killebäckskolan består av ca 55 personer i de sedvanliga yrkeskategorierna.<br />
Skolan är indelad i fem arbetslag med ansvar för bland annat elevvård och skolutveckling.<br />
Ett elevvårdsteam arbetar med elevvården för de elever som är i behov av extra stöd i olika avseenden.<br />
Antalet elever i klasserna är relativt lågt – ca 21 stycken i medeltal. Under läsåret har en omfattande<br />
renovering av skolans innemiljö påbörjats. Alla väggar och tak målas, golven slipas eller byts ut och<br />
toaletter och hemkunskapssalar totalrenoveras.<br />
ORGANISATION<br />
Förskola Ålder Avdelningar Gruppstorlekar Antal barn<br />
(genomsnitt april) Okt-07/April-08<br />
Björkbacken 1-5 3 13, 18, 18 46/49<br />
Nyponbacken 1-5 7 19, 13, 18, 13, 13,<br />
12, 19<br />
85/107<br />
Solbacken 1-5 3 12, 15, 19 44/46<br />
Reveljen 1-5 2 14, 19 33/34<br />
Stinsen 1-5 4 12, 12, 18, 18 60/65<br />
Fågelsång 1-5 8 8,12,14,17,17,17,16,<br />
18<br />
106/119<br />
Familjedaghem 1-5 3 5,3,6 12/14<br />
Hallonbacken 1-5 2 8 ,13,10 31/31<br />
Summa 32 421/451<br />
87
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Södra Sandby<br />
Skola Ålder Arbetslag<br />
/klasser,grupper<br />
Byskolan 6-11 6 arbetslag/6 klasser 253/251<br />
Uggleskolan 6-11 6 arbetslag//6 klasser 203/203<br />
Revinge 6-11 1 arbetslag/2 grupper 33/33<br />
Österskolan 6-10 1 arbetslag/6 klasser 109/109<br />
Killebäckskolan 12-16 5 arbetslag/21 klasser 442/438<br />
Fritidshem/fritidsklubb Antal elever Antal avdelningar Gruppstorlek<br />
Okt-07/April-08<br />
(genomsnitt)<br />
Byskolans fritidshem 155/151 5 46,38,28,41,42<br />
Byskolans fritidsklubb 25/18 1 25<br />
Uggleskolan 120/123 5 25,21,24,22,29<br />
Uggleskolans fritidsklubb 15/7 1 11<br />
Revinge fritidshem 29/27 1 24<br />
Österskolan fritidshem 75/79 2 19,37<br />
Österskolans fritidsklubb 12/8 1 36<br />
Summa fritidshem 384/369<br />
Summa fritidsklubb 47/34<br />
Meritvärden i Södra Sandby<br />
Engelska Svenska Matematik<br />
Antal meritpoäng meritpoäng meritpoäng<br />
Årskurs 9 elever<br />
05/06 104 14,6 14,9 12,8<br />
06/07 108 14,4 13,5 11,1<br />
07/08 115 14,6 14,6 12,8<br />
Gymnasiebehörighet per skola<br />
Läsåret 07/08<br />
Båda könen – behörighet till gymnasiets nationella program<br />
Behörig Ej behörig Total<br />
Stad 95,2 % 4,8 % 100,0 %<br />
Genarpskola 93,1 % 6,9 % 100,0 %<br />
Killebäckskolan 93,1 % 6,9 % 100,0 %<br />
Nyvångskolan 94,5 % 5,5 % 100,0 %<br />
Svaleboskolan 92,0 % 8,0 % 100,0 %<br />
Öster 93,3 % 6,7 % 100,0 %<br />
88<br />
Antal elever<br />
Okt-07/April-08<br />
Summa 6-16 19 arbetslag 1029/1046
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Södra Sandby<br />
Lund 94,6 % 5,4 % 100,0 %<br />
Medelmeritvärde per skola<br />
Läsår 07/08<br />
Kvinna Man Total<br />
Stad 232 236 234<br />
Genarpskola 209 233 220<br />
Killebäckskolan 227 216 222<br />
Nyvångskolan 233 227 230<br />
Svaleboskolan 219 227 223<br />
Öster 224 225 224<br />
Lund 230 232 231<br />
DEN PEDAGOGISKA VERKSAMHETEN<br />
UPPFÖLJNING AV ÅTGÄRDER SOM BESLUTADES I TEAMETS<br />
KVALITETSREDOVISNING 2007<br />
Kompetensutveckling<br />
Vikten av kompetensutveckling är stor för att arbetet ska vidareutvecklas mot uppsatta mål. Det finns<br />
en övergripande gemensam fortbildningsplan för Södra Sandby. Det är också viktigt att varje enhet har<br />
möjlighet att sätta egna mål för fortbildning utifrån varje enhets egna behov. Tillsammans skapar detta<br />
goda förutsättningar för verksamheterna att utvecklas i positiv riktning.<br />
Mål 2007/<strong>2008</strong><br />
• Sträva efter likvärdiga bedömningsgrunder och likvärdig dokumentation gällande IUP i ett<br />
• 1-16 årsperspektiv.<br />
• Introducera TRAS i förskolan och F-klass<br />
• Minska risken för kränkande särbehandling på samtliga enheter.<br />
• Öka personalens kompetens inom IKT.<br />
Måluppfyllelse enligt personalenkäten KR 08<br />
Likvärdig bedömning och dokumentation gällande IUP och introduktion av TRAS<br />
(Individuell utvecklingplan och Tidig registrering av språkurtveckling)<br />
Alla skolenheter i Södra Sandby har under några år haft samma underlag för IUP. Varje elev har fått<br />
en mapp som ska innehålla IUP från F-klass till och med år 9. Praktiskt har det fungerat förhållandevis<br />
bra men det har funnits en del osäkerhet på vissa områden i underlaget och över vilka begrepp man ska<br />
använda sig av i texten, framförallt gällande likvärdig bedömning. Alla har tagit sig an arbetet och<br />
startat sin egen och vår gemensamma utveckling. När det gäller IUP i förskolorna har gruppen som<br />
arbetar med övergång mellan förskola och skola fått i uppdrag att ta fram en gemensam IUP också för<br />
förskolorna. Det finns nu ett gemensamt underlag. De olika enheterna har utvecklat egna metoder för<br />
89
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Södra Sandby<br />
att arbeta med IUP utifrån diskussioner man fört. Det har gjort att underlaget efter hand har förändrats<br />
något. Det måste ges utrymmer till förändringar om det ska ske någon utveckling. Några skolor har<br />
startat digital IUP, några använder det på prov och några avvaktar till PIM-utbildningen är avslutad.<br />
Följande fråga ställdes i personalenkäten:<br />
Har bedömningsgrunderna och dokumentationen gällande IUP blivit mer likvärdiga i ditt arbete?<br />
Tjugotvå arbetslag har svarat på frågan<br />
Femtiotvå arbetslag hade möjlighet att delta<br />
De flesta arbetslag från skolorna har svarat medan väldigt få arbetslag från förskolan har svarat på<br />
frågan. Från svaren kan vi utläsa att alla skolor arbetat aktivt med att diskutera IUP på något sätt.<br />
Många har skrivit att de önskar diskutera eller att de har diskuterat begrepp att använda i IUP. Det<br />
känns angeläget att begreppen har samma betydelse för alla pedagoger. Många upplever att det finns<br />
en gemensam grund men att man känner sig något osäker. Någon har svarat att man är skeptisk till<br />
stycket om, ”personlig utveckling”. Många har också svarat att det behövs en fördjupning i kunskap<br />
om bedömningsgrunderna. Några upplever dock att de redan har kunskapen och att de följer uppsatta<br />
regler för IUP och bedömning. Väldigt få arbetslag i förskolan har svarat vilket gör det svårt att<br />
utvärdera arbetet med IUP i förskolan.<br />
Vi har genomfört föreläsning i förskolan gällande TRAS och litteratur har köpts in. Alla förskolor är<br />
igång med sitt utvecklingsarbete men har kommit olika långt. TRAS är ett redskap för att reflektera<br />
över barns språkutveckling. Redskapet hjälper verksamheten att klargöra vilka insatser som behövs för<br />
att möta varje barns behov.<br />
Citat från svaren:<br />
”Efter många diskussioner i arbetslaget och på arbetsplatsträffar angående IUP känner vi att vi har en<br />
gemensam grund”<br />
”Ju större erfarenhet vi får desto mer likvärdigt blir det”<br />
”Det skulle behövas mer diskussioner så att dokumentationen blir mer likvärdig. Det skulle vara<br />
lättare att skriva. Det behövs mer fortbildning om vi ska göra IUP:n i Fronter”<br />
Analys<br />
Arbetet på skolorna framskrider bra, medan förskolorna inte haft samma diskussioner och därmed haft<br />
svårare för att svara på frågan. En orsak till att förskolan inte kommit lika långt kan vara att kravet på<br />
IUP i förskolan kom senare än för skolan. Pedagogerna känner ett stort ansvar för att deras bedömning<br />
ska bli så likvärdig som möjligt och att begrepp utifrån läroplanerna ska använda i text. Det tar tid att<br />
känna sig helt trygg med ”nya” arbetsmetoder. Det är positivt att IUP-arbetet känns viktigt och att<br />
pedagogerna är noggranna. Mer förberedelse och fördjupningsarbete behövs för att man ska känna sig<br />
bekväm med bedömningsarbetet och skrivandet.<br />
Mål <strong>2008</strong>/2009<br />
• Likvärdighet i bedömning och dokumentation gällande IUP och TRAS ska öka.<br />
• Digital användning vid elevdokumentation, skriftliga omdömen och IUP inom grundskolan ska<br />
utökas.<br />
90
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Södra Sandby<br />
Åtgärder<br />
• Diskussioner, erfarenhetsutbyte och ytterligare föreläsningar, både i förskola och skola angående<br />
likvärdighet i bedömning oh dokumentation fortsätter.<br />
• Minska risken för kränkande särbehandling på samtliga enheter<br />
Se under rubriken Likabehandlingsplan nedan.<br />
• Öka personalens kompetens inom IKT<br />
• Trots fortsatta tekniska svårigheter, kan konstateras att personalens kompetens har ökat. Detta<br />
syns främst genom ökad användning av Fronter, användning av Smart-boards och genomförd<br />
PIM-utbildning. Fronter används fortfarande mest som ett <strong>kommun</strong>ikations-och<br />
informationsverktyg personal emellan. Som ett exempel kan nämnas att personalenkäter inför<br />
denna kvalitétsredovisning genomförts i Fronter. Ett annat exempel är att antalet personer på<br />
Killebäckskolan som besökt skolans ”digitala personalrum” ökat med 61% jämfört med<br />
föregående läsår.<br />
• Samtidigt pågår försök på två skolor att förbereda upprättandet av skriftliga omdömen samt<br />
den individuella utvecklingsplanen på Fronter. Detta innebär att respektive elev, vårdnadshavare<br />
och skolpersonal både skriver och tar del av information angående eleven digitalt.<br />
• På Uggleskolan och Byskolan har användning av Smart-boards i undervisningen utvecklats<br />
mycket snabbt under läsåret. Alla elever som använder Smart-board upplever det lustfyllt och<br />
givande. Elever som har behov av särskilt stöd har kunnat få ytterligare och effektivare hjälp<br />
tack vare Smart-boards. Killebäckskolans pedagogiska personal har under läsåret genomgått<br />
PIM-utbildningen. En enkät till personalen efter avslutad utbildning visade att 81% var<br />
positiva eller mycket positiva till utbildningen och att 69% ansåg att de skulle få stor eller<br />
mycket stor nytta av vad man lärt sig.<br />
Analys<br />
Ökningen av personalens kompetens anses av ledningsteamet bero på flera faktorer:<br />
Personalens intresse och tilltro till nyttan av IKT, tillgång till fungerande hård- och mjukvara, tillgång<br />
till tid för utvecklingsarbete samt ledningens satsningar på just kompetensutveckling. Man kan också<br />
konstatera att en kompetensutvecklingssatsning på en arbetsplats sprids inom arbetsplatsen ”från<br />
kollega till kollega” utan formellt anordnade mötesplatser, vilket ytterligare stärker utvecklingen.<br />
Gällande fungerande hårdvara kan sägas att varje arbetsplats måste ha tillgång till IKT-kunnig<br />
personal med tid avsatt för arbete med detta. Den support som erbjuds från <strong>kommun</strong>ens centrala<br />
enheter inom IT räcker inte!<br />
Mål för läsåret <strong>2008</strong>/2009<br />
• Digital användning vid elevdokumentation, skriftliga omdömen och IUP inom grundskolan ska<br />
utökas.<br />
• Pedagoger på alla enheter skall ha genomgått PIM-utbildningen.<br />
• Satsning på hård- och mjukvara ska fortsätta.<br />
UPPFÖLJNING AV TIDIGARE KVALITETSREDOVISNING<br />
Team Södra Sandby har valt att i <strong>2008</strong> års kvalitetsredovisning göra en djupare granskning av arbetet<br />
med Grön flagg, ekologiska livsmedel och arbetsmiljön.<br />
91
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Södra Sandby<br />
Ur Lpfö 98<br />
Förskolan skall lägga stor vikt vid miljö- och naturvårdsfrågor. Ett ekologisktförhållningssätt och en<br />
positiv framtidstro skall prägla förskolans verksamhet. Förskolan skall medverka till att barnen<br />
tillägnar sig ett varsamt förhållningssätt till natur och miljö och förstår sin delaktighet i naturens<br />
kretslopp. Verksamheten skall hjälpa barnen att förstå hur vardagsliv och arbete kan utformas så att<br />
det bidrar till en bättre miljö både i nutid och i framtid.<br />
Ur Lpo 94<br />
Genom ett miljöperspektiv får de möjligheter både att ta ansvar för den miljö de själva direkt kan<br />
påverka och att skaffa sig ett personligt förhållningssätt till övergripande och globala miljöfrågor.<br />
Undervisningen skall belysa hur samhällets funktioner och vårt sätt att leva och arbeta kan anpassas<br />
för att skapa hållbar utveckling.<br />
Grön Flagg<br />
Grön flagg är en internationell miljöutmärkelse speciellt utarbetad för att passa miljöarbetet i skolor<br />
och förskolor. När man anmäler sig ingår man i ett nätverk av fler än tusen skolor och förskolor i<br />
Sverige. Grön Flagg är Sveriges största miljöutmärkelse anpassad för skola och förskola. Den gröna<br />
flaggan är det synliga beviset på att man i den dagliga verksamheten prioriterar ett handlingsinriktat<br />
miljöarbete och verkar för en hållbar utveckling. Grön Flagg är den svenska grenen av en<br />
internationell miljöutmärkelse som leds av FEE (Foundation for Environmental Education).<br />
I Södra Sandby som idag består av 13 enheter är målet att 9 enheter ska erhålla Grön Flagg eller<br />
utmärkelsen ”Skola för hållbar utveckling” innan 081231. Dags dato har följande enheter blivit<br />
tilldelade utmärkelsen Grön Flagg:<br />
Förskolor: Björkbacken, Fågelsång, Hallonbacken, Nyponbacken, Stinsen och Solbacken.<br />
Skolor: By, Uggle och Öster. Revinge skola har lämnat in redogörelse.<br />
Miljöledningssystem<br />
Grön Flagg strävar efter att, utifrån barns och ungdomars perspektiv, följa principerna i<br />
miljöledningssystemen EMAS och ISO 14001. Flera svenska <strong>kommun</strong>er har beslutat att deras skolor<br />
och förskolor ska ha Grön Flagg som sitt miljöledningssystem.<br />
Fem teman<br />
Kretslopp<br />
Vatten<br />
Energi<br />
Skog<br />
Livsstil och hälsa<br />
Man väljer ett tema att arbeta med under 1-1½ år.<br />
Fem miljömål<br />
När man har valt ett tema formulerar man fem miljömål man vill uppnå. Man beskriver vilka<br />
arbetsmetoder och aktiviteter man ska använda för att nå målen. Under arbetets gång görs en noggrann<br />
dokumentation och när temat är avslutat lämnas en redogörelse till Håll Sverige Rent som sedan<br />
godkänner eller ber om en komplettering. Blir redogörelsen godkänd erhåller man den ”Gröna<br />
Flaggan”.<br />
92
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Södra Sandby<br />
.<br />
Miljöråd<br />
HSR (HållSverigeRent) vill helst att man bildar ett miljöråd på enheten bestående av personal,<br />
föräldrar, barn och politiker. Av olika skäl är detta svårt att realisera för vissa enheter. Det kan vara<br />
svårt att hitta gemensam tid, små enheter har mindre möjlighet att sätta samman många olika råd och<br />
att barnen på förskolorna är för små. De flesta löser det genom att de miljöansvariga lägger ett förslag<br />
som sedan presenteras på APT(ArbetsPlatsTräff), föräldramöten, för elever och på skolkonferenser.<br />
Efter att beslut tagits om tema och mål så har enheterna arbetat med detta och sedan redovisat<br />
dokumentationen. Denna godkänns sedan av representanter för de olika grupperna. På alla skolorna<br />
finns miljöråd bestående av elever och pedagoger.<br />
Delaktighet<br />
I förskolorna och skolorna kan man som förälder vara representant i miljörådet och därmed direkt<br />
delaktig i val av tema och mål. Arbetet redovisas på föräldramöten och i skolkonferenserna.<br />
Arbetet med Grön Flagg i praktiken<br />
Björkbackens förskola har arbetat med Grön Flagg i ca 10 år. Arbetet har resulterat i ett medvetet<br />
miljöarbete med bl.a. ekologiska livsmedel, kompostering, källsortering, odling och utepedagogik som<br />
en tydlig profil på förskolan.<br />
För läsåret 2007-<strong>2008</strong> valde man Skogen som teman med miljömålen:<br />
• Fåglar, insekter och smådjur<br />
• Allemansrätten<br />
• Äta och laga mat ute<br />
• Skogen som lekplats<br />
• Hitta vilse<br />
Pedagogernas beskrivning från förskolan<br />
Fåglar, insekter och smådjur<br />
Mål:<br />
Vi ville få barnen nyfikna på och intresserade av våra vinterfåglar, smådjur och insekter .<br />
Arbetssätt:<br />
Fågelbord och fågelfröautomater tillverkades och sattes upp på flera ställen på förskolegården. Till<br />
viss del tillverkades fågelmaten på förskolan, på så viss gav detta upphov till diskussioner om vad<br />
fåglar äter och att olika fågelarter äter olika mat. Vi har med hjälp av UPP-pengar införskaffat ett antal<br />
kikare som barnen haft för att studera fåglarna amt fågelböcker för att kunna identifiera dessa. Vi sökte<br />
efter fakta och bilder på Internet och sedan dokumenterade vi vilka fåglar vi hade sett genom att sätta<br />
upp detta på väggarna. Vi har räknat arter och deltagit i Naturskolans tävling. Vi har också ritat, målat<br />
och skapat fåglar av olika material. Några barn ville göra egna fågelböcker.<br />
De yngsta barnen matade fåglarna vid Sularpsbäcken, de tittade på småkryp i luppar och pedagogerna<br />
fotograferade de djur man hittade för att kunna studera dem noga. Barnens funderingar och tankar<br />
dokumenterades.<br />
Resultat:<br />
Barnen blev intresserade av fåglar vilket visade sig genom att de ofta tog egna initiativ till att studera<br />
fåglarna och måla av dem. De diskuterade fåglar hemma med sina föräldrar som också blev<br />
intresserade av vårt arbete. Många dialoger och diskussioner kring fåglar och småkryp har uppstått.<br />
93
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Södra Sandby<br />
Allemansrätten<br />
Mål:<br />
Barnen ska känna till att den finns och vad den innebär<br />
Arbetssätt:<br />
Vi har haft samlingar i skogen där vi har tagit upp vad allemansrätten innebär och gjort enkla övningar<br />
med bilder för att ge barnen kunskap om vad som är tillåtet eller inte tillåtet att göra i skogen. T.ex. att<br />
man inte får bryta av grenar, att man inte ska trampa ner växter, att man inte ska skrämma djuren<br />
genom att vara högljudd, att man får plocka bär och svamp, var man får grilla m.m. Vi har också lärt<br />
barnen en grundregel att leva efter när man är ute i naturen: `” Inte störa och inte förstöra”!<br />
Äta och laga mat ute<br />
Mål:<br />
Att lära barnen att man kan laga god och näringsriktig mat utomhus med enkla medel samt att ge<br />
barnen en positiv naturupplevelse.<br />
Arbetssätt:<br />
Vi har lagat mat över öppen eld i skogen och ute på förskolegården<br />
Skogen som lekplats<br />
Mål:<br />
Barnen ska få möjlighet att upptäcka vilka möjligheter till lek som skogen erbjuder.<br />
Arbetssätt:<br />
Vi har gjort utflykter till Sönnervång och Tallskogen där vi har byggt kojor, klättrat i träd, byggt<br />
äventyrsbanor, lekt organiserade lekar, använt oss av naturens material i lekar samt haft fri lek i<br />
skogen.<br />
Resultat:<br />
Se Kommentarer från barnen på Björkbacken.<br />
Hitta Vilse<br />
Mål:<br />
Barnen ska känna sig trygga i skogen.<br />
Arbetssätt:<br />
4-5 åringarna har fått gå Hitta vilse- spåret i Skrylle. Då lär barnen sig på ett lekfullt sätt hur man ska<br />
bete sig om man går vilse. T.ex. att man kan krama ett träd tills någon hittar en, att hänga upp saker i<br />
träd och buskar som visar var man är. Vi har också pratat med barnen om hur man använder<br />
visselpiporna som finns på västarna som barnen alltid har på sig när vi är på promenader eller på<br />
utflykt.<br />
94
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Södra Sandby<br />
Kommentarer från barnen på Björkbacken<br />
Vad har du lärt dig om fåglar?<br />
Hugo: Man ska vara tyst om man ska hitta fåglar<br />
annars sticker dom iväg. Dom är snabba.<br />
Lärt mig många sorters fåglar, entita,<br />
skata blåmes, domherre.<br />
Anton: Dom kan flyga. Väldigt rädda för<br />
människor.<br />
Olika fåglar- talgoxe, rödfink, blåmes.<br />
Gustaf: Att inte skrämma fåglar-<br />
inte skrika mot fåglar.<br />
Äter skräddare (insekt), nån sorts blad, frön.<br />
Skata, kråka, entita<br />
Jacob:Jag har lärt mig vad dom heter,<br />
talgoxe, gråsparv, blåmes<br />
Dom äter insekter, frön, bollar.<br />
95<br />
Först måste man värma dom,<br />
sen spricker dom, sen är dom fågelungar.<br />
Vilka då? : Äggen<br />
Simon: Dom äter mat- havre, talgbollar, frö, ägg-<br />
de gör kråkorna och små fåglar.<br />
Vissa är stora vissa är små. Dom kan flyga högt.<br />
Jag ser dom små dåligare, dom större ser jag<br />
bättre.<br />
Isabella: Skator äter mask,<br />
talgbollar, äpple.<br />
Jag har lärt mig nya namn på fåglar<br />
nötväcka, bofink, stare, talgoxe.<br />
Linnea: Kråkorna äter mask.<br />
Skata, påfågel, bofink<br />
Pedagogernas beskrivning från skolan F-5<br />
Uggleskolan har arbetat med grön flagg i 2 år. Största koncentrationen har legat på att<br />
få barnen att röra sig mera.<br />
Läsåret 2006-2007 valde vi temat Livsstil och Hälsa.<br />
Våra fem mål var:<br />
• Alla barn ska röra sig mer.<br />
• Alla barn ska äta något från salladsbaren varje dag<br />
• Alla barns ska få möjlighet att lära sig dansa.<br />
• Bättre språkbruk bland barnen.<br />
• Uteverksamhet 1 eftermiddag i veckan på fritidshemmet.<br />
Alla barn skall röra sig mer<br />
Vi ville få barnen att förstå hur viktigt det är att röra på sig.<br />
Varför är det bra att äta ute?<br />
Isabella: då är maten godare.<br />
Hugo: det är lugnt och stilla, solen stiger<br />
upp och fåglarna kvittrar.<br />
Anton: man slipper ta av sig<br />
skorna och gå in.<br />
Linnea: det är skönt när det är<br />
sol och så smakar maten väldigt gott.<br />
Gustaf: solen värmer soppan.<br />
Simon: det är skönt i skuggan men också<br />
i solen.<br />
Jacob: jag tycker allt.
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Södra Sandby<br />
Arbetssätt:<br />
Alla klasser har minst 20 min. rörelse schemalagt de dagar man inte har idrott. På skolan finns 3 olika<br />
promenadslingor med olika längd. Hopprep finns inköpt till varje barn. FA (FrittArbete) passen består<br />
ofta av promenader och lekar ute. Barnen har också fått lekredskap t ex. hoppstyltor och tvistband.<br />
Klassrumsmassage ingår också som ett avslappnande moment. Vi har haft ett hopprepsprojekt. Kajsa<br />
Murmark med elever var här och hade uppvisning. Detta inspirerade många barn, både flickor och<br />
pojkar, att försöka göra olika hopprepstrick.<br />
Resultat:<br />
Att röra sig har blivit något naturligt och roligt. Barnen frågar efter rörelsepass och massage.<br />
Alla barn ska få möjlighet att dansa.<br />
Vi ville att barnen skulle få känna och uppleva glädjen av att få röra sig till musik.<br />
Arbetssätt:<br />
Alla barn fick minst 1 lektion dans i månaden. F-klass – 3:an fick sånglekar och sällskapsdans. 4:or<br />
och 5:or lärde sig bl.a. bugg och jive. För detta hyrde vi in en utbildad danslärare. Allt avslutades med<br />
en stor dansuppvisning.<br />
Resultat:<br />
De flesta tyckte att detta var roligt. Många var skeptiska i början med ändrade inställning.<br />
Uteverksamhet på fritids<br />
Vi ville att barnen skulle röra sig mer och visa att man kan vara ute även om vädret inte är perfekt.<br />
Arbetssätt:<br />
Vi gjorde olika utflykter i närmiljön. De äldre barnen gjorde ibland längre turer. Vi gjorde även<br />
cykelutflykter. Mellanmålet åts ute. Ibland lagades mellanmål ute.<br />
Resultat:<br />
Barnen tyckte det var roligt och lärde sig att klä sig rätt för olika väder.<br />
Bättre språkbruk bland barnen.<br />
Svårt att mäta resultat. Arbetet måste pågå konstant.<br />
Resultat<br />
Vi kan konstatera att vi nått miljöledningsmålet – certifiering Grön Flagg - med råge. Arbetet med<br />
Grön Flagg har fått stor genomslagskraft i Södra Sandby.10 enheter av 13 arbetar aktivt med Grön<br />
Flagg.<br />
Analys<br />
Vi tror det goda resultat är en följd av att vi under en lång tid uppmuntrat och fokuserat på<br />
miljöarbetet. Miljöfrågorna är fasta punkter på dagordningen vid APT, TSS-möten och skolkonferenser.<br />
Goda pedagoger och eldsjälar på våra förskolor och skolor har en stor betydelse för ett<br />
framgångsrikt arbete med miljön. Det är lätt för människor att engagera sig i miljöfrågor.<br />
I vår enkät till föräldrarna kan man i svaren konstatera att många föräldrar har en hög medvetenhet om<br />
och positiv inställning till miljöarbetet, som sker ute på våra olika enheter. Bland annat pekar man på<br />
symbolen den gröna flaggan. Den signalerar att man på enheten arbetar målinriktat vad gäller<br />
miljöfrågor. Nedanstående citat är hämtade från föräldraenkäten som svar på frågan:<br />
96
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Södra Sandby<br />
Hur uppfattar Du som förälder att vi i förskolan/skolan har arbetat med miljö?<br />
”Barnen är duktiga på att sopsortera och kompostera”<br />
”Stor miljömedvetenhet i skolan”<br />
”Bra med miljöråd”<br />
”Bra med samarbete med Naturskolan”<br />
”Uppmuntran om att ta sig till skolan på annat sätt än i bil är bra”<br />
”Vi har märkt att barnen lärt sig fantastiskt mycket om kretslopp, kompostering, källsortering samt<br />
om den svenska floran”<br />
” Grön flaggarbetet är beundransvärt. Låt oss hoppas att den gröna flaggan sitter uppe många år”<br />
”Bra med förbättringar i ljudmiljön”<br />
”Det är bra att eleverna inte ser det som ett särskilt ämne”<br />
Åtgärder för fortsatt måluppfyllelse<br />
• Fortsätta att ta vara på det stora intresset kring miljöfrågor.<br />
• Verka för att de enheter som ännu inte är miljöcertifierade blir detta inom en 3-årsperiod.<br />
• Börja diskutera möjligheterna till andra miljöcertifieringar.<br />
• Använda de positiva erfarenheterna från miljöarbetet inom andra utvecklingsområden.<br />
Ekologiska livsmedel<br />
Mål för andel av ekologiska livsmedel i måltiderna <strong>2008</strong>12-31 lyder som följer:<br />
<strong>Lunds</strong> <strong>kommun</strong><br />
40 %<br />
BSN Öster <strong>2008</strong>-12-31<br />
30 %<br />
97<br />
Södra Sandby<br />
Förskolorna 40 %<br />
Fritidshemmen 25 %<br />
Påverka skolmåltider att öka sin<br />
andel<br />
Resultat 2006 2007 <strong>2008</strong><br />
Förskolorna 41,14% 64,85% 69,14 %<br />
Fritidshemmen 16.74% 32.47% 41,5 %<br />
Skolmåltider/Killebäck 16,9% 23% 25%
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Södra Sandby<br />
Reflektioner från pedagogerna på Uggleskolan kring ekologisk mat<br />
Ekologisk mat och hälsa hör ihop och eftersom vi har hälsoperspektivet i vår profil passar det oss<br />
synnerligen bra att servera ekologiska varor. När vi använder ekologisk mat kan vi visa<br />
barnen/eleverna att vi tar hänsyn till natur och djur. Den ekologiska maten är odlad utan konstgödsel<br />
och ej heller besprutad med miljöfarliga bekämpningsmedel som vi annars med all sannolikhet får i<br />
oss med maten.<br />
Ekologisk mat innehåller så få eller inga syntetiska tillsatser och är därför naturlig. All mat odlas utan<br />
genmodifiering, och bidrar till att öka mångfalden i naturen. Foder som ges till djuren är också<br />
ekologiskt odlat och troligen odlat på den egna gården eller i närmiljön. När vi köper ekologisk mjölk<br />
har kalvarna blivit uppfödda på dimjölk från kon, när vi köper ekologiskt griskött vet vi att grisarna<br />
har blivit uppfödda som ”riktiga grisar”, gått ute och bökat och när vi köper ägg eller ekologisk<br />
kyckling så vet vi att djuren har fått gå ute i friska luften och har fått sprätta och fått äta en och annan<br />
daggmask.<br />
Ekologisk mat skulle kunna minska klimatpåverkan ännu mer om vi klimatdeklarerade alla matvaror<br />
och försökte att använda mer närproducerat. Vi behöver gynna de små odlarna så de får lönsamhet i<br />
sin rörelse och därför kan expandera till allas vår fromma. På så vis kan vi kanske få ett större utbud av<br />
ekologiska varor.<br />
Köper vi ekologiskt men ännu hellre rättvisemärkta varor så vet vi att de som har odlat dem har fått<br />
anständigt betalt för sina varor samt att de som arbetar på fälten inte behöver utsätta sin hälsa för fara,<br />
och ej heller kommande generationer för fara, för att de arbetar med verkligt farliga kemikalier.<br />
Sen har vi diskussionen om att minska vårt intag av köttprodukter då vi har en väldigt stor<br />
klimatpåverkan vid boskapshållning, ev. samband med skövling av regnskogen för att ge plats åt<br />
betesdjur. Också kan vi prata om nyttan av palmolja i margarin, oftast lättmargarin som används vid<br />
viktreducering, när de som odlar palmerna hugger ner våra världslungor, regnskogen, för att ge plats åt<br />
palmodling. Kan vi påverka <strong>kommun</strong>politiker och tjänstemän om att närproducerat också ska räknas<br />
som klimatsmart och ge poäng så har vi kommit långt.<br />
Vi har bara börjat men vi är på väg!<br />
Intervju med kokerskan på Nyponbackens förskola<br />
Nyponbacken har ökat sin andel ekologiska livsmedel från 13,6% år 2003 till 72,5 % för 2 kvartal år<br />
<strong>2008</strong>. En ökning med nästan 60 %! Agneta säger att detta beror på att hon har fått hjälp av kollegor att<br />
hitta fler produkter och att hon har fått en större kunskap om dessa livsmedel, därför har hennes<br />
intresse ökat och hon har tänkt om. För att kunna öka procenten vad det gäller ekologiska livsmedel<br />
menar Agneta att det dels måste ställas större krav på leverantörerna att kunna leverera de produkter<br />
de åtagit sig att göra, ofta kommer en icke ekologisk produkt som ersättning för en beställd ekologisk,<br />
dels att fler börjar producera ekologiskt. Det finns idag t.ex. inte tillgång till korv, kyckling och<br />
kalkon. Agneta tycker också att det är viktigt att upphandlingsenheten kollar kvalitén på de varor som<br />
ligger under anbudet och att ett annat önskemål är fler närproducerade livsmedel.<br />
Några röster om ekologiska produkter från Uggleskolans kök<br />
• Att använda produkter som är närproducerade är bra.<br />
• Kan vara problem med hållbarheten på ekologiska grönsaker.<br />
• Vi skall nu börja med ekologiskt knäckebröd.<br />
• Jag ifrågasätter det miljövänliga med ekologisk mjölk som köps i Gävle och transporteras<br />
80 mil.<br />
• Vi använder ekologiskt smör i mån av tillgång. Ibland en bristvara.<br />
98
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Södra Sandby<br />
Analys<br />
Målet för ekologiska livsmedel är uppnått.<br />
Den stora ökningen av andelen ekologiska livsmedel är en positiv utveckling. Orsakerna till ökningen<br />
tror vi beror på:<br />
• Ökad information<br />
• Tydliggjorda miljömål<br />
• Fortbildning<br />
• Miljöfrågor som en stående punkt på dagordningen vid APT och TSS-möten<br />
• Bra uppföljning med feedback i form av diplom<br />
• Nätverkför medarbetarna som arbetar i köken<br />
• 100 % klubben (ett projekt med målet att öka andelen till 100 %)<br />
• Positiv respons från föräldrar<br />
Man kan fortfarande möta en viss skepsis mot ekologiska livsmedel, särskilt när man i medier<br />
upplyser om att vissa ekologiska produkter fraktas lång väg. Vi tycker därför att det är viktigt att<br />
diskutera och bemöta detta med information och forskningsresultat. Ekologisk mat är inte endast en<br />
miljöfråga utan även en hälsofråga.<br />
Svårigheten att få levererat produkterna är ett stort problem, särskilt om vi vill nå en högre % av<br />
andelen ekologiska livsmedel.<br />
Åtgärder för fortsatt måluppfyllelse<br />
• Att vi fortsätter satsa på att informera och utbilda.<br />
• Att vi möjliggör erfarenhetsutbyte även utanför Södra Sandby.<br />
• Att vi möjliggör möten mellan de som beställer livsmedel och upphandlingsenheten<br />
• Att vi ställer krav på upphandlingsenheten att sluta avtal med producenter som kan leverera de<br />
varor vi eftersöker.<br />
• Att ha fortsatt fokus på miljöfrågor.<br />
• Att använda de positiva erfarenheterna från miljöarbetet inom andra utvecklingsområden<br />
• Att även satsa på Fair-trade varor.<br />
• Att satsa på närliggande producenter och leverantörer.<br />
Utepedagogik<br />
Redovisningen baserar sig på personalens utvärderingar, föräldraenkäter, ledningsteamets slutsatser<br />
och läroplanernas mål inom hälsa och miljö.<br />
Ur läroplan för förskolan, Lpfö-98, värdegrund och uppdrag s.7:<br />
”…verksamheten skall ge utrymme för barnens egna planer, fantasi och kreativitet i lek och<br />
lärande….utomhusvistelsen bör ge möjlighet till lek och andra aktiviteter både i planerad miljö och i<br />
naturmiljö…”.<br />
Ur läroplan för det obligatoriska skolväsendet, Lpo 94, värdegrund och uppdrag s. 8:<br />
”Genom ett miljöperspektiv få möjligheter att ta ansvar för den miljö de själva direkt kan påverka och<br />
att skaffa sig ett personligt förhållningssätt till övergripande och globala miljöfrågor”.<br />
Frågan Vi skulle vilja veta hur ni föräldrar har upplevt vårt arbete inom förskolan vad det gäller<br />
utepedagogik har gått ut till samtliga föräldrar från förskolan till år 9. Till personalen har motsvarande<br />
99
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Södra Sandby<br />
fråga varit: I vilken omfattning bedriver Du/ni utepedagogik och hur stor del av utevistelsen är<br />
planerad verksamhet?<br />
Resultat<br />
Föräldrarnas svarsfrekvens är inte hög. Det finns synpunkter i både positiv och negativ riktning där<br />
merparten är positiva. Några har tyckt att frågan i enkäten var svår att förstå. Vi förstår av svaren på<br />
frågan till personalen att ordet planerad har tolkats olika. Några tolkar det som av pedagogerna styrd<br />
aktivitet medan andra tolkar det i en vidare mening vilket följande citerade svar visar:” All utevistelse<br />
är planerad, både skogsutflykter och den fria leken”.<br />
Exempel från förskolan, (1-5 år):<br />
• Stinsens förskola har medvetet förändrat sin förskolegård med Sinnenas trädgård, hinderbana och<br />
rum för uteskapande samt kompost. Detta är gjort i samråd med Naturskolan och projektpengar<br />
från UPP (Utbildningspolitiskt program).<br />
• Nyponbacken har inspirerats av detta och har med stöd av Naturskolan (trots att UPP-pengar inte<br />
längre finns att söka), planerat ett samarbete med föräldrar för att under nästa läsår skapa något<br />
liknande.<br />
• Ett annat exempel på UPP är förskolan Fågelsångs ”temakärror”. Till hjälp i denna verksamhet har<br />
förskolan köpt in sex cykelkärror som vi fyllt med utrustning för att kunna utforska skog och<br />
vatten. Två kärror innehåller tema skog, två kärror tema vatten och två för att transportera mat och<br />
övrigt material i. Projekten redovisas på Naturskolans hemsida www.naturskolan.lund.se Här finns<br />
samtliga projekt som finansierats med UPP-pengar, från både skolor och förskolor, redovisade.<br />
Familjedaghemmen<br />
utgör en liten del av förskoleverksamheten i Södra Sandby. Vistelse utomhus med lek och promenader<br />
är en självklar del av verksamheten. De pedagogiskt planerade aktiviteterna utgör inte någon märkbar<br />
del av deras uteverksamhet.<br />
Exempel från skolan, förskoleklass – år 5:<br />
• Temaarbeten innehåller ofta uteverksamhet<br />
• Enstaka traditionella inneverksamheter flyttas ut som matematiklekar, slöjd med<br />
sandpappersarbete och vävning.<br />
• Återkommande besök i naturmiljöer<br />
• Idrott, cykelturer, trafikdagar, och skolgårdsorienteringar<br />
Exempel från fritidshemmen<br />
är regelbundna ute-eftermiddagar vilka innehåller en mängd olika aktiviteter såsom grupper som fiskar<br />
samt går till skogen. Matlagning ute görs i viss utsträckning i förskolan, i skolan från förskoleklass - år<br />
5 och i fritidshemmen. Lagad lunch har också tagits med ut i kantiner.<br />
I år 6-9<br />
bedrivs uteverksamheten företrädesvis genom friluftsdagar och idrott. Undervisning i andra ämnen<br />
som är förlagd ute förekommer, men inte så ofta.<br />
Ung och Aktiv<br />
Gemensamt för förskoleklass – år 9 har varit samverkan mellan SSIF, ICA Andersson och<br />
skolverksamheterna i Södra Sandby inom ramen för projektet Ung och Aktiv. Målsättningen har varit<br />
att få alla barn och ungdomar att röra sig mer samt att skapa samhörighet mellan de olika<br />
åldersgrupperna.<br />
En återkommande synpunkt från alla föräldrar är att utevistelse främjar hälsan och motverkar<br />
infektioner. Många föräldrar i förskolan uttrycker en önskan att barnen ska sova ute. Övervägande del<br />
av föräldrar, från förskolan till år 5, svarar att det är positivt med mycket fri lek ute i alla väder.<br />
Föräldrar uppskattar att de ”traditionella” inneaktiviteterna i förskolan flyttas ut och menar att detta<br />
100
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Södra Sandby<br />
ökar valen och utvecklingsmöjligheterna för barnen. Det framförs farhågor för att denna metodik inte<br />
följer barnen i skolan. Föräldrar till barn i förskoleklass uppskattar att utevistelsen kopplas till olika<br />
tema. Föräldrar till barn i de lägre åren uttrycker att utepedagogik är ett bra sätt att lära istället för att<br />
sitta i skolbänken. Barnen tar till sig kunskap på ett bredare och djupare plan. Kunskap om djur och<br />
natur och matlagning har satt positiva spår hos barnen enligt många enkätsvar. Tid för lekar med<br />
naturmaterial uppskattas. Här ser man att barnens fantasi och kreativitet får utlopp och att traditionella<br />
leksaker blir mindre attraktiva för barnen. Det framkommer också att föräldrar oroar sig för att<br />
uteverksamheten hotas om barnantalet i grupperna ökar. Några föräldrar upplever en minskning av<br />
utepedagogiken när barnen kommit upp till år 5 vilket de tycker är synd.<br />
Kunskap har påverkat kvalitet och innehåll i verksamheten på ett positivt sätt. Olika exempel på<br />
kunskapsutveckling är Naturskolans fortbildningar, personalens egna specialarbeten, studiebesök och<br />
erfarenhetsutbyte. Under året har ett 10-tal barnskötare genomgått fortbildning som fokuserat på<br />
läroplanen som styrdokument i verksamheten. Denna satsning fortsätter kommande år. Det märks en<br />
tydlig ökad medvetenhet hos personalen kring vad som går att genomföra ute. Pedagogerna har också i<br />
takt med ökad kunskap vågat förlägga mer av verksamheten bort från gården och husen. Det syns en<br />
tydlig utveckling mot att allt yngre barn får komma utanför gården.<br />
Utemiljön runt förskolorna och skolorna är överlag bra anser föräldrarna. En del föräldrar menar att<br />
det t.o.m. finns fler möjligheter att utnyttja förskolegården på än vad personalen är medvetna om.<br />
Även utflykterna i närområdet samt bussutflykterna uppskattas i synnerhet för barnen 5 -12 år, och det<br />
finns önskemål om en busstur per vecka. Promenader till naturen anses ha främjat barnens inlärning<br />
och utveckling också angående samarbete, att visa hänsyn, trafikträning och turtagning. Fågelsångs<br />
”temakärror” med material för specifika aktiviteter har rönt stor uppskattning. ”Temakärror” är ett<br />
resultat av projektpengar. Föräldrar tycker det är positivt när förskolan återkommer till samma platser.<br />
Även uppföljning med aktiviteter på förskolan har ett stort värde för barn och föräldrar.<br />
Föräldragruppen uppfattar personalens redovisningar av uteaktiviteterna olika. Några känner inte att<br />
de vet vad som händer ute medan andra är mycket nöjda med dokumentation och redovisningar och att<br />
de på så sätt kan ta upp tråden med sina barn.<br />
Analys<br />
Det är tydligt att det finns en ökad medvetenhet och vilja hos personalen och en önskan från<br />
föräldrarna att utnyttja utemiljöerna som pedagogisk resurs. Varför använder sig pedagogerna i de<br />
senare skolåren i mindre utsträckning av utepedagogik? Vi ser dock att det har skett en ökning med<br />
hur ofta och hur länge de traditionella aktiviteterna pågår. Av enkätsvar från föräldrarna framgår en<br />
tydlig önskan om uteverksamhet också i de senare skolåren skall finnas med i större utsträckning än<br />
nu. För att ytterligare utveckla utepedagogiken behövs både kunskap och uppmuntran i form av vilja,<br />
tid, pengar och förmåga att välja bort traditionella aktiviteter och undervisning och istället våga prova<br />
nya.<br />
En pådrivande faktor i arbetet med uteverksamhet är sannolikt samhällets ökande medvetenhet kring<br />
miljöfrågor. Vi kan konstatera att Grön Flagg certifieringen är en stark sporre för flertalet av<br />
personalen och har bidragit till en utveckling för både pedagoger och barn/elever vilket påverkar<br />
uteverksamheten positivt.<br />
Matlagning utomhus försvåras av brist på material, säkerhetsaspekter och miljö- och<br />
hälsomyndighetsregler. Måltidsservice har nyligen tagit fram en utökad matsedel för utflyktsmat.<br />
Detta kommer att förbättra möjligheterna att vistas ute längre tid vilket ökar möjligheterna till bättre<br />
innehåll i verksamheten.<br />
I föräldrasvaren angående dokumentationen av uteverksamheten är svaren vitt skilda. Det är omöjligt<br />
att utläsa om de ”som inte vet så mycket ” är nöjda med befintlig information eller önskar mer.<br />
Verksamheten har ett ansvar att informera. Behöver informationen utvecklas för att fler föräldrar skall<br />
101
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Södra Sandby<br />
känna att de har en tillfredställande bild av sitt barns lärandemiljö? Eller är det presentationen eller<br />
placeringen av information/dokumentation som behöver förändras?<br />
Avrundat i ämnet kan vi konstatera att i förskolan är utvecklingen på väg från promenad och gungande<br />
i solsken och torrt väder till att vara ute dagligen i alla väder och regelbunden vistelse i naturen. I<br />
skolan är motsvarande bild: från traditionella friluftsdagar till daglig matematik på gården med pinnar<br />
och stenar.<br />
Åtgärder för fortsatt måluppfyllelse<br />
• Kompetenshöjande satsningar bl. a genom erfarenhetsutbyte enheter och kolleger emellan.<br />
• Fortsatt samarbete med Naturskolan.<br />
• Utflyktsmatsedel även i förskolornas tillagningskök.<br />
Arbetsmiljö<br />
Måluppfyllelse enligt personalenkäten KR 08<br />
I kvalitétsredovisningen för läsåret 06/07 behandlades en rad olika aspekter på arbetsmiljön. Exempel<br />
är samarbetet med de fackliga organisationerna, arbetsplatsträffar, lokalernas utformning, ljudnivåer,<br />
friskvård och psykosocial miljö.<br />
Inför kvalitétsredovisning för läsåret 07/08 beslöt ledningsteamet att följa upp och utvärdera<br />
arbetsmiljöarbetet genom enkätfrågor till personalen inom vissa områden. En sammanfattning av<br />
svaren redovisas i det följande.<br />
Ett mål för läsåret 07/08 var att ”öka möjligheterna att lägga friskvårdstimmen inom schemalagd<br />
arbetstid”. Enkätsvaren visar att målet inte uppnåtts. Vissa enheter har dock lyckats bättre än andra. De<br />
största hindren för schemaläggning av friskvård är bemanning och organisation. Verksamheten med<br />
barn och elever tillåter inte att personal utövar friskvård och därmed inte finns tillgängliga i<br />
verksamheten. Kvalitén på verksamheten försämras och annan personal får ökad arbetsbörda. Om man<br />
lyckats schemalägga friskvårdsaktiviteter faller ofta planeringen pga annan personals frånvaro<br />
beroende på t ex sjukdom eller kompetensutveckling.<br />
Exempel finns på andra former av friskvård såsom möjligheten att använda massagestol och att ha<br />
tillgång till frukt på arbetsplatsen. En stor andel av personalen utnyttjar möjligheten till<br />
friskvårdsbidrag.<br />
En enkätfråga gällde definitionen av uttrycket friskvård. Svaren visar en stor variation som innefattar<br />
såväl fysiska som psykosociala aspekter. Exempel är ”må bra i allmänhet, god och närande kost,<br />
fysiskt aktivitet, bra relationer och möjlighet till avkoppling”.<br />
Ljudnivån på arbetsplatserna varierar mycket, dels beroende på vilken verksamhet man har och dels<br />
beroende på vilken aktivitet man bedriver för tillfället och var den försiggår. Exempel på platser med<br />
hög ljudnivå är i matsalar, i idrottshallar, i korridorer och kapprum, i vissa små utrymmen och på<br />
fritidshem. Många enkätsvar redovisar att verksamhet utomhus har påverkat ljudnivån positivt samt att<br />
de fysiska ljuddämpande åtgärder som vidtagits har haft god effekt.<br />
Upplevelsen av den ergonomiska miljön varierar också. I verksamheterna med yngre barn framhålls<br />
lyft och sittande på golven och marken som påfrestande. Låga bänkar i skolorna kan ge påfrestningar<br />
på ryggen. Många redovisar även här att olika hjälpmedel och fysiska förbättringar av miljön har god<br />
effekt.<br />
På Killebäckskolan diskuterades läsåret 06/07 begreppet information som en arbetsmiljöfaktor. Under<br />
läsåret 07/08 togs begreppet beslut in i diskussionen. Exempel på aspekter på beslut som påverkar<br />
102
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Södra Sandby<br />
arbetsmiljön är förutsättningar för beslut, vem som fattar beslut, inflytande inför beslut, tydlighet i<br />
beslut, information om och genomförande av beslut.<br />
Läsåret 08/09 kommer arbetet med beslut att fortgå.<br />
Killebäckskolans inomhusmiljö har upplevts som sliten och ofräsch. Läsåret 07/08 inleddes en<br />
omfattande renovering av hela skolan innebärande ommålning av samtliga väggar och tak, slipning<br />
eller omläggning av samtliga golv, utbyte av lysrörsarmaturer samt totalrenovering av samtliga<br />
elevtoaletter och de två hemkunskapssalarna.<br />
Analys<br />
Arbetet med att öka schemaläggningen av friskvårdstimmen har pågått i flera år. Ledningsteamet gör<br />
nu bedömningen att det under rådande förutsättningar inte går att schemalägga utan att verksamhetens<br />
kvalité försämras eller att arbetsbördan för personalen ökar på förskolor och grundskolor i lägre åldrar.<br />
Friskvårdsbidraget utnyttjas mycket av personalen som undervisar grundskolans senare år och teamet<br />
bedömer att detta har god effekt på personalens hälsa.<br />
Hälsa är ett vitt begrepp och innefattar såväl fysiska som psykiska aspekter. Det visar sig att på de<br />
områden där fysiska åtgärder kunnat vidtagas (ljuddämpning, nya möbler mm), har arbetsmiljön och<br />
därmed förutsättningarna för god hälsa förbättrats. Organisatoriska förändringar inom verksamheterna<br />
(t ex ökad vistelse utomhus) ger också positiva effekter.<br />
Samtidigt måste konstateras att lokalmässiga förutsättningar styr mycket. Det finns begränsningar i<br />
hur mycket förbättringar som kan göras när ett visst antal barn/elever skall vistas i ett givet utrymme.<br />
Det är en önskan att barnens behov och lokalernas utformning ska styra barngruppernas storlek istället<br />
för de ekonomiska förutsättningarna.<br />
Mål för läsåret <strong>2008</strong>/09<br />
• Att revidera TSS hälsopolicy<br />
BSN ÖSTERS MÅL<br />
Läsutveckling och LUS (Läsutvecklingsschema)<br />
LäsUtvecklingsSchemat, LUS, är ett kvalitativt bedömningsinstrument som utgår från lärares samlade<br />
bedömarkompetens. Läsutvecklingen indelas i ett antal nivåer uttryckta i punkter.<br />
Mål för läsåret 2007/<strong>2008</strong><br />
Föreläsning/diskussion kring LUS med inbjuden expert<br />
• Fortsatta pedagogiska diskussioner kring bedömningsgrunderna<br />
• Fastställa målnivåer för vilka LUS-punkter som skall gälla för F-9<br />
• Fortsätta med regelbundna lässtunder för alla elever och pedagoger<br />
• Organisera böcker i skolbiblioteken efter LUS-punkterna<br />
• Redovisning av LUS-protokoll vid klasskonferenser<br />
• Föreläsning kring TRAS som introduktion till arbetet med TRAS i samtliga förskolor<br />
• Skolbibliotekarien ska regelbundet besöka alla förskolor<br />
Elevernas läsutveckling har observerats och dokumenterats under de senaste fyra åren enligt LUS.<br />
Eleverna har härmed fått en större medvetenhet då det gäller målen för sin läsutveckling. Via IUP<br />
(Individuell Utvecklingsplan) och LUS får också vårdnadshavaren en tydligare bild av barnets<br />
läsutveckling. Förutom att följa elevens läsutveckling genom LUS utförs standardiserade tester av<br />
103
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Södra Sandby<br />
läsförståelse, läshastighet och avkodning. Det är viktigt att man på alla enheter hittar arbetsmetoder för<br />
att följa upp LUS-protokollen t ex på klasskonferenserna.<br />
På förskolorna arbetar pedagogerna kontinuerligt med språket med bl a högläsning, ramsor,<br />
rörelselekar, sånger och rim. Leken spelar en stor roll för språket i förskolan. Där får barnet kunskap<br />
om det sociala samspelet som ligger till grund för <strong>kommun</strong>ikation och språkliga färdigheter. Det är<br />
pedagogernas roll att ständigt utveckla språket hos det växande barnet. Via materialet T R A S (Tidig<br />
Registrering Av Språkutveckling) kan pedagogerna följa varje barns språkutveckling i samspel,<br />
<strong>kommun</strong>ikation, uppmärksamhet, språkförståelse, språklig medvetenhet, uttal, ordproduktion och<br />
meningsbyggnad. Sedan är det pedagogernas uppgift att anpassa den språkliga träningen därefter.<br />
Pedagogernas kunskap i materialet är fortfarande i en utvecklingsprocess. Det är viktigt att alla får en<br />
stabil utbildningsgrund i litteraturen och metoderna. Alla förskolorna har idag tillgång till handboken<br />
och vägledningen i materialet och har fått en kort introduktion genom en föreläsning. Aktiva<br />
diskussioner angående innehållet i litteraturen har förts på samtliga förskolor.<br />
Resultat<br />
Nedan redovisas några kommentarer för varje skolår från F-klass till och med år 8.<br />
F-klass Det kan konstateras att 98 % av eleverna har nått punkt 3.<br />
År 1 Vid jämförelse med tidigare år ser man att fler elever nu ligger på punkterna 15 och 16<br />
År 2 Mer än hälften av eleverna befinner sig på punkt 13.<br />
År 3 85 % av eleverna har nått punkt15. Detta är en förbättring i jämförelse med<br />
läsåret 2006/2007 då endast 69 % nådde denna punkt.<br />
År 4 41 % av eleverna har nått punkt 18a. En liten del av eleverna befinner sig<br />
fortfarande på punkt 15.<br />
År 5 65 % av eleverna har nått punkt 18a, vilket är lika mycket som förra året.<br />
5 % har fortfarande inte nått upp till punkt 15.<br />
År 6 76 % av eleverna har nått punkt 18a. Av de elever som inte nått punkt 18a<br />
har 13 % inte ens nått upp till punkt 15<br />
År 7 85 % av eleverna har minst nått punkt 18a och 15 % ligger strax under den<br />
punkt.<br />
År 8 25 % av eleverna har nått upp till punkt 18c varav 11 % har nått ännu längre.<br />
13% har inte nått punkt 18a.<br />
Vid redovisning av LUS resultat förekommer inga noteringar om elever har några diagnoser och/ eller<br />
annat modersmål, som kan påverka. Statistiskt kan resultatet skilja sig mellan skolorna då LUSpunkterna<br />
lämnas in vid olika tidpunkter på terminen. Resultatet kan också påverkas av hur<br />
pedagogerna bedömer eleverna. Sammanfattningsvis kan sägas att spridningen är mycket stor bland<br />
våra elever. Vi har många som tidigt uppnår en stor lässäkerhet, samtidigt som vi har en liten andel<br />
elever som i år 6 ännu inte nått punkt 15. Det innebär att dessa elever, enligt skaparna av LUS, inte har<br />
den läsförmåga som krävs för att tillgodogöra sig läroböckerna som används i år 5 och 6.<br />
104
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Södra Sandby<br />
Analys<br />
Ett flertal mål kvarstår att uppnå från förra årets kvalitetsredovisning. Vi vill minska antalet mål och<br />
omformulera några inför nästa läsår.<br />
Gemensam föreläsning gällande LUS har inte anordnats. En av orsakerna kan vara att vi under läsåret<br />
fått många uppdrag t ex mål för år 3, skriftliga omdömen och likabehandlingsplanen, dessa har tagit<br />
tid och energi både från skolledare och pedagoger. I arbetslagen har det dock först diskussioner kring<br />
bedömningsgrunderna<br />
Lässtunder för barn/elever har genomförts regelbundet och i vissa fall har de varit schemalagda.<br />
Redovisning av LUS-resultaten sker regelbundet på skolorna men inte generellt på klasskonferenserna<br />
I några av skolbiblioteken har man påbörjat märkningen av böcker utifrån LUS-punkterna. Det har inte<br />
varit helt lätt att hitta metoder för detta då målet inte varit tydligt. Vi har genomfört föreläsning i<br />
förskolan gällande TRAS och litteratur har köps in. Alla förskolor är igång med sitt utvecklingsarbete<br />
men har kommit olika långt.<br />
Eftersom flera av målen inte uppfyllts behöver vi diskutera vidare vad detta beror på. Det är av stor<br />
betydelse att målen når ut till all berörd personal och att kontinuerliga uppföljningar görs under året.<br />
För en bättre måluppfyllelse är det viktigt att fortsatta med diskussioner och föreläsningar kring LUS<br />
och den allmänna läsutvecklingen. Nätverksträffarna för specialpedagoger kan också innehålla fler<br />
diskussioner kring arbetsmetoder för att nå en ännu bättre läsutveckling hos eleverna. Man bör också<br />
diskutera förskolans roll i läsutvecklingen. Många av specialpedagogerna arbetar både i förskola och<br />
skola.<br />
Vi har lyckats bättre med målet gällande TRAS, det har blivit ett känt begrepp i förskoleverksamheten.<br />
Vi har ett antal mål förutom LUS och TRAS att uppnå. Utifrån resultat drar vi slutsatsen att våra mål<br />
var för högt ställda för att vi tidsmässigt skulle klara av dem. LUS och TRAS bör vara ett fortlöpande<br />
bedömningsmaterial/arbetsmaterial som hjälper pedagogen att följa barnets/elevens utveckling. Både<br />
LUS och TRAS tydliggör för barnet/eleven och vårdnadshavare var barnet/eleven befinner sig och vad<br />
som är nästa utvecklingsmål. I skolans verksamhet kan det även bli ett underlag till de skriftliga<br />
omdömena. Diskussionen kring LUS kan föras i samband med skriftliga omdömen och IUP.<br />
Mål för läsåret <strong>2008</strong>/2009<br />
• Gemensam föreläsning och diskussion kring bedömningsgrunderna för fortsatt arbete med LUS<br />
• Gemensam föreläsning och diskussioner kring bedömningsgrunderna för fortsatt arbete med<br />
TRAS<br />
• Markera böcker i skolbiblioteket efter LUS-punkterna på de lägre stadierna<br />
LOKALA MÅL<br />
Övergång från förskola till F-klass<br />
I Södra Sandby finns ett nätverk bestående av pedagoger från förskolan 1-5 år och pedagoger som<br />
arbetar i F-klass i skolan. De har regelbundna träffar för att diskutera övergången från förskola till Fklass.<br />
Pedagogerna träffas för utbyta idéer och tankar och för att diskutera metoder för en trygg och<br />
bra övergång.<br />
Mål för läsåret 2007/<strong>2008</strong><br />
• Planera för fungerande former av erfarenhetsutbyte<br />
• Utvärdera IUP<br />
Inför övergången från förskola till F-klass har F-klassens pedagoger besökt barnen på respektive<br />
förskolor. De barn som ska börja F-klass har tillsammans med sina pedagoger besökt mottagande<br />
skola vid fyra tillfällen. Barnen har då fått se ”sin” skola, skolgården, matsalen och deltagit i<br />
105
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Södra Sandby<br />
verksamheten kortare stunder På det sättet får barnen en bild av skolans miljö och verksamhet innan<br />
de börjar F-klass. Vår uppfattning är att pedagoger och föräldrar tycker att detta är bra metoder för en<br />
trygg övergång.<br />
Resultat<br />
Diskussioner i nätverket har resulterat i ett gemensam IUP-underlag som följer barnet från förskolan<br />
till F-klass. Innan IUP:n överlämnas ska detta godkännas av föräldrarna genom en underskrift på<br />
blanketten för överenskomna uppsatta mål för barnet. För en del barn är det önskvärt att<br />
specialpedagogerna deltar vid överlämnandet. Vid dessa tillfällen tillfrågas alltid föräldrarna om de<br />
vill delta eller om de godkänner att vi diskuterar deras barns eventuella svårigheter med mottagande<br />
pedagoger. Det kan vara viktigt för planeringen av kommande hösttermins stödåtgärder för att ge varje<br />
barn stöd från början.<br />
Analys<br />
Nätverksträffarna är viktiga fortsättningsvis då arbetsmetoderna säkert kan utvecklas genom<br />
erfarenhetsutbyte. Träffarna kan var en trygghet för pedagogerna då olika erfarenheter kan diskuteras.<br />
En utvärdering och eventuell revidering av IUP-underlaget bör ske efter ett läsår och kan beskrivas i<br />
kvalitetsredovisningen <strong>2008</strong>/20009.<br />
Mål för läsåret <strong>2008</strong>/2009<br />
• Fortsätta med nätverksträffar<br />
• Digital IUP<br />
Uppföljning av Byskolans demokratiprojekt<br />
”Flickor och pojkar på Byskolan – lika men ändå olika” UPP (<strong>Lunds</strong> Kommuns UtbildningsPolitiska<br />
Program)<br />
Byskolan sökte UPP-pengar till ett demokratiprojekt och beviljades 60 000 kr. Projektet var ett<br />
genusprojekt som kallats ”Flickor och pojkar på Byskolan – lika men ändå olika”. Projektet drevs som<br />
två delprojekt, ett som bestod i fortbildning kring genusfrågor i skolan för pedagogerna och ett som<br />
riktades mot eleverna. Den del av projektet som engagerade skolans elever leddes av Byskolans<br />
Kompisråd som består av elever ur årskurserna 2-5 samt två pedagoger. Till en början beslöt eleverna i<br />
rådet att göra en undersökning kring hur skolgården användes ur ett genusperspektiv. De kom fram till<br />
att de flesta ytorna kunde betraktas som genusneutrala. Detta gällde ej för fotbollsplanerna och<br />
hinderbanan. I oktober 2007 ordnade Kompisrådet en genustemavecka på skolan. Rådet besökte alla<br />
klasser och förde diskussioner kring genusfrågor med barnen i klasserna, de ordnade<br />
skolgårdsaktiviteter där pojkar och flickor fick använda de skolgårdsytor som de vanligtvis inte<br />
använde. Rådet har följt upp och undersök förändringar i lekbeteendet bland barnen på skolgården. De<br />
har gjort enkätundersökningar som visar att projektet påverkat såväl barn som pedagoger. Projektet<br />
finns redovisat i sin helhet på <strong>Lunds</strong> Kommuns Demokratiprojekts hemsida.<br />
http://www.lund.se/upload/Centrala%20skolförvaltningen/Demokrati/Dokument/Slutrapporten%<strong>2008</strong><br />
1002.pdf<br />
LIKABEHANDLINGSPLAN<br />
Mål för 2007/<strong>2008</strong><br />
106
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Södra Sandby<br />
• Minska risken för kränkande särbehandling på samtliga enheter bland både barn/elever och<br />
personal.<br />
• Öka barns/elevers och personals kompetens gällande diskrimineringsgrunderna.<br />
År 2006 fick alla skolor/fritidshem och förskolor i uppdrag att upprätta en likabehandlingsplan.<br />
Handlingsplanen grundar sig på skollagen och lagen (2006:67) om förbud mot diskriminering och<br />
annan kränkande behandling. I planen ska åtgärder som planeras, påbörjas eller genomföras konkret<br />
beskrivas.<br />
I den likabehandlingsplan Team Södra Sandby upprättade ansvarar teamet för att öka medvetenheten<br />
om kraven i Likabehandlingsplanen för all personal, oavsett uppdrag, gällande de fem<br />
diskrimineringsgrunderna<br />
• Kön<br />
• Funktionshinder<br />
• Sexuell läggning<br />
• Etnisk tillhörighet<br />
• Religion eller annan trosuppfattning<br />
Det är planerat att ske genom en föreläsning per termin, juni och augusti fram till och med läsåret<br />
<strong>2008</strong>/2009. Tid ska avsättas för diskussioner mellan vuxna och mellan vuxna och barn/elever på varje<br />
enhet utifrån föreläsningen. Mellan föreläsningarna kan varje enhet planera fortbildning som är<br />
speciellt aktuell på den ”egna” enheten.<br />
Vi har enligt planen fram till VT -08 genomfört följande tre föreläsningar<br />
1. HT-2007 Genusmaskineriet med Karin Kjellberg, föreläsning om tänkande kring könsroller<br />
2. VT-<strong>2008</strong> Funktionshinder med Lasse Gustavsson, hur det är att leva med funktionshinder. Några<br />
enheter har också varit på föreläsning med David Lega gällande funktionshinder.<br />
Till varje föreläsning har vi med hjälp av bibliotekarien tagit fram litteraturlistor över böcker som<br />
berört innehållet i föreläsningen.<br />
Andra stora satsningar som genomförts är Komet. I utbildningen lär man sig ett förhållningssätt mot<br />
barn och elever som bygger på positiv förstärkning och belöning. Vi har på många enheter utbildat<br />
handledare som arbetat vidare i sina arbetslag på skolan men också på andra enheter. Vår upplevelse är<br />
att det har haft genomslag i verksamheterna och gett ett gott resultat. Resultatet har visat sig effektivt<br />
då det underlättat för lärare att möta elever utifrån elevens egna behov och därmed få en lugnare miljö<br />
i klassrummet för alla.<br />
Exempel på aktiviteter som genomförts utifrån föreläsningarna.<br />
Genus<br />
På flera enheter, både skolor och förskolor har man läst ”Ömsinta killar och modiga prinsessor”, en<br />
bok om genus i förskolan. Efter inläsning av litteraturen har man tillsammans satt upp enkla konkreta<br />
mål/metoder för genusarbetet. Dessa har satts utifrån diskussioner kring pedagogernas egna invanda<br />
beteenden som man behöver stöd av kollegorna att bryta.<br />
Exempel på mål från Stinsens förskola:<br />
• Bemöta flickor och pojkar individuellt, inte utifrån väl befästa könsmönster<br />
• Förändra barnens lekmiljö så att den inte stagnerar i det klassiska könstänkandet<br />
107
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Södra Sandby<br />
• Erbjuda och presentera respektive kön det material som barnen inte självmant väljer att leka med.<br />
• Vara en uppmärksam pedagog när man väljer litteratur, barnsånger/ramsor, material och leksaker.<br />
• Att som pedagog undvika att kommentera barns klädsel utan istället uttala sig om det mer<br />
personliga hos barnet.<br />
Handikapp<br />
Efter föreläsningen köpte många skolor Lasse Gustavssons bok/DVD, Dina tankar, dina möjligheter.<br />
Alla har haft möjlighet att både läsa och se filmen även om man inte deltagit i föreläsningen då både<br />
böcker och film kan lånas mellan skolorna och förskolorna. Även David Legas bok, När armarna inte<br />
räcker till, köpets in.<br />
Exempel på temavecka från Österskolan:<br />
Syn<br />
• Blindskriftsmålning<br />
• Punktskrift. Rita på ett papper och stick sedan genom linjerna med en nål. Barnen visar sina bilder<br />
för sina kompisar som med förbundna ögon ska gissa vad de föreställer.<br />
• Följa tråden<br />
• Leda en kompis. Barnen får olika uppdrag ex att bygga ett sandslott. De ska två och två genomföra<br />
uppgiften, den ena är seende och den andra har bindel för ögonen.<br />
• Blindkäpp. Känna sig fram med en ”blindkäpp” och ta sig genom en hinder bana.<br />
• Mata varandra. Mata en kompis med förbundna ögon.<br />
Rörelsehinder<br />
• Måla vattenfärg med munnen.<br />
• Måla med vattenfärg med foten<br />
• Spela handboll utan att använda ben, sittande på golvet.<br />
• Äta utan att använda händer och armar<br />
Hörsel<br />
• Viska hela dagen<br />
• Charader, ”teater” utan att tala.<br />
• Utifrån uppdrag bilda par med hjälp av gester<br />
Utifrån övningarna har det förts diskussioner om hur man upplevde situationen och vilka svårigheter<br />
man stötte på.<br />
Övrigt<br />
I utvärderingen framgår det att alla enheter har arbetet på något sätt med likabehandlingsplanen. Varje<br />
arbetslag har hittat sina metoder och fokuserat på det som är viktigast i just deras verksamhet.<br />
Exempel:<br />
På Österskolan och Revinge skola har Livskunskap lagts in på schemat en lektion per vecka. Då<br />
diskuteras aktuella värdegrundsfrågor. Initiativ till ämne kan tas av både pedagoger och elever och kan<br />
variera från enkla konfliktlösningar till stora övergripande värdegrundsfrågor gällande de fem<br />
diskrimineringsgrunderna.<br />
108
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Södra Sandby<br />
Resultat<br />
Vi upplever att föreläsningarna varit uppskattade av de flesta och att de har medfört både diskussioner,<br />
egna funderingar och inspirerat till fortsatt arbete i verksamheten. Vi har också genom föreläsningarna<br />
lyckats nå upp till tidigare mål att ge all personal i Team Södra Sandby möjlighet att träffas kring<br />
gemensamma ämnen för att nå ett 1-16-perspektiv.<br />
Alla arbetslag har haft möjlighet att vara delaktiga i utvärderingen av arbetet med likabehandlingsplanen<br />
genom att de via Fronter har kunnat svara på utvärderingsfrågor. Arbetslagens<br />
sammansättning har sett olika ut. På förskolorna har arbetslaget kunnat bestå av pedagoger från en<br />
avdelning eller en hel förskola. På samma sätt är det för skolans/fritidshemmens arbetslag beroende på<br />
olika faktorer. Samma frågor är alltså ställda till alla arbetslag oavsett om man arbetar i<br />
skola/fritidshem eller förskola vilket vi hoppas ska ge en samlad bild av det arbete som genomförts<br />
gällande likabehandlingsplanen och resultatet av arbetet.<br />
Följande två frågor ställdes:<br />
1. Har din medvetenhet/kompetens ökat gällande diskrimineringsgrunderna? Motivera ditt svar<br />
2. Upplever du att kränkningarna mellan barn/elever har minskat?<br />
41 arbetslag har svarat på fråga 1<br />
42 arbetslag har svarat på fråga 2<br />
52 arbetslag hade möjlighet att delta.<br />
Måluppfyllelse enligt personalenkäten<br />
Har din medvetenhet/kompetens ökat gällande diskrimineringsgrunderna? Motivera ditt svar<br />
De flesta, trettiotvå arbetslag har svarat att medvetenheten har ökat genom fortbildning, litteratur och<br />
diskussioner. Några arbetslag, sju stycken har svarat att kunskapen inte har ökat utan att man redan<br />
besatt den kompetensen sedan tidigare. Övriga, två arbetslag har svarat att de inte vet och att de inte<br />
upplevt diskriminering.<br />
Citat från svaren<br />
”Det är bra att hålla diskussionen levande kring diskrimineringsgrunderna. Viktigt att det sker på<br />
bägge plan, dvs. dels i undervisningen med eleverna, dels bland oss vuxna. Genom föreläsningar för<br />
personalen och genom arbete i klassrummen har vi arbetat med dessa frågor. HT-07: genus. VT-08:<br />
funktionshinder”<br />
”Medvetenheten har ökat något, men det behövs fortfarande mer diskussioner”<br />
”Vi har haft pedagogiska diskussioner angående likabehandling och föreläsningar, detta har varit bra”<br />
”Man har blivit mycket mer medveten och vi har jobbat extra med diskriminering mellan flicka -<br />
pojke”<br />
”Vi för kontinuerliga diskussioner runt detta. Vi har det som en stående punkt på våra apt:n. Vi har en<br />
pärm med alla likabehandlingsplaner”<br />
”Medvetenheten har ökat genom diskussioner, föreläsningar, filmvisning och i arbetet med barnen”<br />
”Ja, vi har haft pedagogiska samtal och skrivit en diskriminerings policy”<br />
”Nej, ej ökat. Det vi vet känner vi till sedan tidigare”<br />
109
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Södra Sandby<br />
”Nej, har alltid varit hög”<br />
”Vi är medvetna, men det har inte precis ökat. Det krävs mer diskussioner i ämnet för att<br />
kompetensen och medvetenheten ska höjas”<br />
”Tror inte det men vi är väl medvetna om lagstiftningen”<br />
Upplever du att kränkningarna mellan barn/elever har minskat?<br />
Svaren på denna fråga är inte lika lätt att dela in i olika kategorier. Vi har dock försökt så att svaren<br />
hamnar så nära någon kategori som möjligt. Åtta av arbetslagen svarar att de inte vet och att det är<br />
svårt att ha en uppfattning. Sex av arbetslagen upplever att det varken minskat eller ökat. Nio av<br />
arbetslagen anser att kränkningarna har minskat. Sex svarar nej, de har inte minskat. Elva arbetslag<br />
inom förskolan menar att så små barn inte kränker varandra. Två arbetslag menar att kränkningarna<br />
har ökat.<br />
Citat från svaren:<br />
”Barnen är medvetna när man pratar om det och känner vikten av att inte kränka. Förövrigt ha det<br />
varken ökat eller minskat”<br />
”Vi upplever varken ökning eller minskning. Vi har svårt att definiera ordet kränkning”<br />
”Nej! Vi upplever inte att det förekommer speciellt mycket kränkningar på skolan. Stora skillnader<br />
förekommer mellan olika årgångar”<br />
”Våra barn är så små så de kränker inte varandra medvetet”<br />
”Vi har faktiskt upplevt en ökning av kränkningarna”<br />
”Svårt att bedöma”<br />
Analys<br />
De flesta har blivit mer medvetna och ökat sin kunskap om diskrimineringsgrunderna. Några har<br />
svarat att de inte ökat sin kunskap utan redan var medvetna och hade kunskapen. Några få svarade att<br />
de inte vet och att de inte upplever diskriminering.<br />
Vår slutsats utifrån svaren är att vi är på väg mot målet att öka kunskapen om likabehandling och att<br />
den kunskapen befästs och implementeras i verksamheten. Det är flera som skriver att föreläsningar<br />
sätter igång debatten och att litteratur och framför allt diskussioner väcker tankar och utvecklar den<br />
kunskap eller förförståelse man redan besitter. Vi är medvetna om att det inte är helt lätta frågor att<br />
svara på. Det är alltid svårt att se eller mäta sin egen utveckling, den kommer ”smygande”.<br />
Vi är olika mottagliga för kunskap och har olika förmåga att realisera den i vår vardag tillsammans<br />
med barn/elever. Citaten visar att det skett en utveckling men att det också finns mycket kvar att göra.<br />
Vi upplever att det finns ett stort engagemang och en stor uppfinningsrikedom när et gäller dessa<br />
frågorna.. Av svaren framgår att de flesta hittat arbetsmetoder för att göra barn och elever delaktiga i<br />
utvecklingsarbetet. Vi hoppas och tror att man kan inspireras av varandra att utveckla sitt arbetssätt.<br />
Åtgärder<br />
Arbetet med likabehandlingsplanen har bara börjat, vi måste fortlöpande arbeta med den framöver.<br />
Varje enhet bör hitta arbetsmetoder som innebär att barn/elever tillsammans med pedagoger ska göras<br />
medvetna om lagen om likabehandling och ges möjlighet till diskussioner kring denna. Detta är inget<br />
110
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Södra Sandby<br />
engångsarbete utan måste ske fortlöpande. Lyckas vi med det hoppas vi att arbetet ska skapa goda<br />
förutsättningar att efterleva lagen om likabehandling och att våra förskole- och skolmiljöer ska bli<br />
trygga för alla.<br />
Mål för läsåret <strong>2008</strong>/2009<br />
• Minska risken för kränkande särbehandling på samtliga enheter bland både barn/elever och<br />
personal.<br />
• Öka barns/elevers och personals kompetens gällande diskrimineringsgrunderna.<br />
111
Exempel på resultat av trivselenkäter i S Sandby läsåret 07/08<br />
Förskola och familjedaghem (176 BARN).<br />
Glad % Så där % Ledsen %<br />
När jag ska gå till förskolan känner jag mig 75,4 19,0 5,6<br />
Så här tycker jag om att leka ute 61,2 27,0 11,8<br />
Så här tycker jag om att leka inne 78,6 15,8 5,6<br />
När jag tänker på mina kamrater känner jag mig 70,1 24,9 5,0<br />
När jag tänker på mina fröknar känner jag mig 76,4 18,5 5,1<br />
När vi ska äta lunch känner jag mig 71,6 20,5 7,9<br />
Analys<br />
Att formulera frågor till och tolka svar från små barn kan vara vanskligt. Barnen svarar ofta utifrån den<br />
situation de befinner sig i för tillfället. Siffran för glada barn vid utelek är förhållandevis låg. Det kan<br />
bero på att barnen tycker att avbrottet för att gå ut är negativt eller att de upplever själva påklädningen<br />
som tråkig.<br />
Skola årskurs 3-5 (179 ELEVER).<br />
Stämmer rätt bra % Stämmer mycket bra<br />
%<br />
2007 <strong>2008</strong> 2007 <strong>2008</strong><br />
Jag trivs på min skola 21 26 76 70<br />
Jag har någon att vara med 18 78 13 82<br />
Jag lär mig nya saker i skolan 22 24 74 75<br />
Jag tycker de vuxna bryr sig om mig 27 23 63 73<br />
Jag tycker det är trivsamt i matsalen 44 41 34 45<br />
Jag tar ansvar för mitt skolarbete 28 27 67 71<br />
Jag kan samarbeta med andra 29 19 66 78<br />
Jag är med och planerar mitt arbete 41 30 49 66<br />
Jag är med och bestämmer om saker 37 42 31 37<br />
Det är arbetsro i klassrummet 47 59 17 16<br />
Jag arbetar utan att störa andra 43 38 46 49<br />
Jag använder ett vårdat språk 30 32 54 54<br />
Andra använder kränkande ord mot mig 12 12 6 7<br />
Analys<br />
De allra flesta siffrorna visar en klar förbättring mellan 2007 och <strong>2008</strong>. Detta är ett resultat bl. a. av<br />
personalens uthålliga och engagerade arbete med värdegrundsfrågor.<br />
LUPP OCH LUNK<br />
Dessa två enkätundersökningar har genomförts med alla <strong>kommun</strong>ens elever i årskurs 8 år 2005<br />
respektive <strong>2008</strong>. De ger bl a en uppfattning om elevernas syn på trygghet, trivsel, inflytande,<br />
bemötande och undervisning i skolan.<br />
112
I 2005 års enkätsvar fick Killebäckskolan förhållandevis negativt resultat inom några områden. Detta<br />
föranledde en djupgående analys av hur dessa resultat skulle tolkas, med bl a<br />
diskussioner med alla eleverna i årskurs 8 samt djupintervjuer med vissa.<br />
I <strong>2008</strong> års undersökning har Killebäckskolan helt andra siffror, vilket är glädjande.<br />
Här redovisas de områden där Killebäckskolan hade negativt resultat 2005, hur det såg ut <strong>2008</strong> på<br />
Killebäckskolan samt i <strong>Lunds</strong> Kommun som helhet.<br />
Procentuell andel som svarat ”stämmer ganska bra” eller ”stämmer mycket bra” .<br />
Killebäck Killebäck Lund<br />
2005 <strong>2008</strong> <strong>2008</strong><br />
Det är positiv stämning på skolan 61 76 78<br />
Elever och personal visar varandra respekt 38 78 71<br />
Pojkar och flickor får lika möjligheter 62 88 81<br />
Mobbning är ett problem på skolan 42 29 22<br />
Skolmiljön är bra 59 42 49<br />
Analys:<br />
Killebäckskolans resultat ligger nu i paritet med andra skolor i <strong>Lunds</strong> <strong>kommun</strong>. De elever som svarade<br />
på LUPP-enkäten 2005 är samma elever som gick ut åk 9 våren 2007. Dessa elevers betygsresultat var<br />
förhållandevis lågt (se tabeller på annan plats i denna redovisning). Finns något samband med<br />
resultaten i LUPP?<br />
113
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Veberöd<br />
114
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Veberöd<br />
<strong>Kvalitetsredovisning</strong><br />
<strong>2008</strong><br />
Veberöds verksamhetsområde<br />
Familjedaghem<br />
Idala förskola<br />
Lammets förskola<br />
Parkstugans förskola<br />
Tegelstugans förskola<br />
Idalaskolan<br />
Svaleboskolan<br />
115
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Veberöd<br />
SAMMANFATTNING<br />
Vår ambition inför denna kvalitetsredovisning (KR) var att göra en tydlig, kortfattad och strukturerad<br />
version. Ambitionen har inte nåtts fullt ut. Till viss del är vår KR nedslag i våra olika pedagogiska<br />
verksamheter utifrån de kvalitetsindikatorer vi arbetat med. Flera pedagoger/arbetslag samt alla<br />
skolledare har varit delaktiga i processen och materialet är omfattande. Här får du några smakprov:<br />
Individuella utvecklingsplaner från förskola – årskurs 9 samt Formativ bedömning åk 4-9<br />
Ovanstående två områden hör ihop. Vi bedömer att vi inom skolan är på god väg vad det gäller det<br />
gemensamma språket kring bedömning och en mer likvärdig bedömning. Eleverna har också fått en<br />
ökad medvetenhet om vad som bedöms. Du kan läsa mer om vilka åtgärder vi planerar för 08/09 på<br />
sid.6 och 22.<br />
Demokratiprojekt<br />
Under läsåret 07/08 sökte vi och fick pengar till ett demokratiprojekt in årskurs 6-9. Ett av målen har<br />
varit att lära elevrådet mer om elevinflytande, hur och vad man kan påverka samt hur man bättre kan<br />
<strong>kommun</strong>icera sina idéer. Läs mer om hur det har gått och vad vi planerar för läsåret 08/09 på sid.7.<br />
Uppföljning av elever som 2004 gick i årskurs 5<br />
Vi har under tre år följt en grupp elever vars resultat på de nationella proven i årskurs 5 var<br />
oroväckande låga i förhållande till vad vi var vana vid. Vi har satt in olika åtgärder och nu redovisar vi<br />
hur det gick när eleverna slutade årskurs 9 våren <strong>2008</strong>. På sidan 9 kan du läsa mer om vilken betydelse<br />
det har HUR en skola planerar och genomför undervisningen.<br />
Fritidshemmens lärande<br />
Pedagogerna har särskilt valt att uppmärksamma orden trygghet och samspel och lekens betydelse för<br />
elevernas lärande. Man har också valt att titta på elevernas konfliktlösning. Kan de vuxnas sätt att lösa<br />
konflikter smitta av sig på barnen? Svaret får du på sid.16.<br />
Förståelse och lärande<br />
Pedagogerna på Svaleboskolan F-3 valde att titta på hur man lär och skapar förståelse genom att<br />
granska parläsningen och hur man jobbar tematiskt. Se s. 17<br />
Elevens syn på sitt lärande<br />
Pedagogerna på Idalaskolan har tittat närmare på elevens ansvar, inflytande och syn på sitt lärande. Ett<br />
av resultaten blev att eleverna ser på sitt lärande på ett annat sätt än vad pedagogerna hade förväntat<br />
sig. Blir du nyfiken finns mer information på s. 21.<br />
Barnens inflytande, förskolor och familjedaghem<br />
Här bestämde sig pedagogerna för att undersöka hur barnen ges möjlighet att uttrycka sina åsikter i<br />
beslut som rör dem. Läs mer om deras diskussioner och vad de kom fram till på s. 24<br />
Ämnesövergripande och tematiskt arbete i skolår 7-9<br />
I årskurs 7-9 har vi fortsatt att utveckla det ämnesövergripande och tematiska arbetet genom att bl.a.<br />
göra förändringar i schemat. Läsåret 08/09 vill man utveckla elevernas förmågor när det gäller ”Ta sig<br />
församhet”, Ansvar och Presentationer. Mer finns att läsa på sidan 12.<br />
Trivselenkäter och LUNK<br />
Måluppfyllelsen är god, vi gör bäst resultat i LUND enligt skolverkets SALSA statistik. Våra elever<br />
trivs bra, men på frågan ”Tycker du skolan ger kunskaper som du har nytta av i framtiden”? svarar<br />
nästan 1/4 negativt. En utmaning för oss att ta tag i! Ta del av resultatet på s. 32.<br />
Prioriterade mål för 2009 och framåt<br />
Lärande för hållbar utveckling står i centrum, förtydligande av målen finner du på s. 36.<br />
116
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Veberöd<br />
TEAM VEBERÖD ÖNSKAR DIG EN TREVLIG OCH GIVANDE LÄSNING!<br />
Ledningsdeklaration<br />
Vår vision bygger på att vi tror att alla kan lyckas, såväl barn/ungdomar som personal - det är den viktigaste<br />
pusselbiten i vårt dagliga ledningsarbete. När våra elever lämnar skolan vill vi att de har fått<br />
sådana kunskaper och så gott självförtroende att de kan säga till sig själva:<br />
JAG KAN OM JAG VILL OCH JAG HAR ETT VAL<br />
Vi ser<br />
möjligheter<br />
ALLA HAR<br />
FÖRUTSÄTTNINGAR<br />
ATT LYCKAS<br />
Vi känner<br />
arbetsglädje<br />
Vi mår bra Vi respekterar<br />
varandra<br />
Vi ser möjligheter - står för att vi vill ge våra barn/ungdomar gedigna kunskaper utifrån deras unika<br />
möjligheter. Vi tror på våra elever och försöker få dem att känna framtidstro.<br />
Vi känner arbetsglädje - står för entusiasm och goda relationer. Var och en är ansvarig för sin egen arbetsmiljö.<br />
Tillsammans skapar vi den goda arbetsplatsen.<br />
Vi mår bra - står för att vi har en hälsofrämjande arbetsplats där både barn/ungdomar och medarbetare<br />
har inflytande och vill vara delaktiga.<br />
Vi respekterar varandra - står för trygghet och självförtroende, att vi är och får vara olika, att vi vågar<br />
och kan stå upp för våra åsikter och blir respekterade för de vi är.<br />
117
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Veberöd<br />
1. VERKSAMHETSBESKRIVNING<br />
1.1 Ledningsorganisation<br />
Inom Veberöds verksamhetsområde finns två ansvarsområden, Idala och Svalebo. I<br />
verksamhetsområdet finns fyra förskoleenheter, fem familjedaghem samt två skolenheter med<br />
fritidshem. Verksamheten leds av ett team bestående av tre rektorer och fyra biträdande rektorer.<br />
IDALA<br />
förskola - skolår 3<br />
Dagbarnvårdare<br />
Idala förskola<br />
Lammet förskola*<br />
Idala skola F-3 *<br />
Idala fritidshem F-3 *<br />
Rektor: Ajan Olsson<br />
bitr. r: Anette Ohlsson *<br />
1.2 Barn- och elevantal samt personal<br />
Personalstyrkan läsåret 2007/<strong>2008</strong> är cirka 250 personer som arbetar i barn- och elevgrupper (177 heltidstjänster)<br />
och 21 personer (16 heltidstjänster) så som vaktmästare, elevvårdspersonal, skolledare,<br />
lokalvårdare, skolmåltider, IKT-pedagoger m.fl.<br />
Antal barn och elever i år jämfört med tidigare år är:<br />
Förskolan<br />
Vt 06 330<br />
Vt 07 330<br />
Vt 08 334<br />
Skolan<br />
05/06 772<br />
06/07 756<br />
07/08 749<br />
SVALEBO<br />
förskola - skolår 5<br />
Tegelstugans förskola **<br />
Parkstugans förskola**<br />
Svaleboskolan F-3<br />
Svalebo fritidshem F-3<br />
Svalebo fritidshem 4-5<br />
Svalebo fritidsklubb 4-6<br />
Svaleboskolan 4-5 *<br />
Rektor: Yvonne Andersson<br />
bitr.r: Monica Nilsson **<br />
bitr.r. Karin Thorén *<br />
Barnantalet i förskolan är ungefär detsamma men en utbyggnad av antalet avdelningar har gjorts. Det<br />
resulterar i att vi under läsåret haft en del tomma platser. Elevantalet i skolan minskar.<br />
Andelen barn och elever med utländsk bakgrund är liten. Antalet elever i skolan som läser svenska<br />
som andraspråk (SvA) är 15 och antalet elever som har modersmålsundervisning är 23. Aktuella språk<br />
är arabiska, danska, engelska, maldiviska, nederländska, polska, spanska, thailändska, tyska och<br />
ungerska.<br />
118<br />
SVALEBO<br />
skolår 6-9<br />
Svaleboskolan 6*<br />
Svaleboskolan 7-9<br />
Rektor: Ing-Marie Aunér<br />
bitr.r: Lars-Torgny Lasson<br />
bitr.r. Karin Thorén*
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Veberöd<br />
1.3 Verksamhetsorganisation<br />
Teamorganisation<br />
Veberöds verksamhetsområde leds av ett team bestående av tre rektorer och fyra biträdande rektorer.<br />
Varje skolledare har sitt ansvarsområde men tar också ett gemensamt ansvar för hela<br />
verksamhetsområdet. Verksamheten planeras och beslut fattas så långt det är möjligt i ett 1-16årsperspektiv.<br />
När verksamhetens utvecklingsområden och personalens kompetensutveckling fastställs<br />
görs det med hela verksamheten för ögonen.<br />
Olika personalkategorier arbetar gemensamt utifrån vars och ens yrkeskompetens för att skapa en helhetssyn<br />
kring barnens och elevernas lärande. För att skapa förutsättningar för denna helhetssyn är personal<br />
som arbetar på fritidshemmen alltid med på skolans planeringsdagar vid terminsstart och<br />
terminsslut. Att barn och elever utvecklas mot läroplanernas och kursplanernas mål är allas ansvar.<br />
Förskoleverksamheten<br />
På våra förskolor (Fö) fanns läsåret 2007/<strong>2008</strong> 20 avdelningar med barn i åldern 1-5 år. För barn 1-8<br />
år fanns också fem familjedaghem. Personalen på två avdelningar bildar ett arbetslag. Parkstugans förskola<br />
startade i augusti 2007 med tre nya avdelningar. Tillfälliga avdelningar som startats på Idala förskola<br />
samt Prostens förskola flyttade då över till Parkstugan. Prostens används inte längre som<br />
förskola, det var en tillfällig lösning under utbyggnaden. Under läsåret 2007/<strong>2008</strong> hade vi inte barn att<br />
fylla alla förskoleavdelningar.<br />
Skolår F-3<br />
Skolår F-3 finns både på Idalaskolan och på Svaleboskolan. I verksamheten integreras förskoleklass<br />
(F) med årskurs 1. Även årskurserna 2 och 3 är åldersintegrerade. En F-1-klass och en 2-3-klass bildar<br />
ett arbetslag. Där arbetar lärare, förskollärare, fritidspedagoger och elevassistenter tillsammans. Det<br />
finns tre arbetslag på respektive skola. Fritidshemmet består av avdelningar för barn i åldern 6-8 år.<br />
Eleverna i klass 3 har en egen fritidshemsavdelning. I klasserna i skolan går det mellan 25 och 28 elever.<br />
En stor del av eleverna i denna åldersgrupp går på fritids.<br />
Skolår 4-5<br />
Verksamheten bedrivs i två arbetslag, ett för år 4 och ett för år 5. Klasserna är åldershomogena medan<br />
fritidshem/fritidsklubb är åldersintegrerad. Eleverna är inte uppdelade på klasser utan bildar s.k. storklasser<br />
som grupperas efter undervisningens innehåll och elevernas behov.<br />
Skolår 6-9<br />
Verksamheten bedrivs med åldershomogena klasser skolår 6-9. Det finns fyra paralleller i årskurs 6<br />
och tre i övriga årskurser. Elevantalet är i genomsnitt 26 elever/klass. Personal från årskurs 6 bildar<br />
eget arbetslag detta läsår. I övriga årskurser finns tre arbetslag 7-9.<br />
Resursteam<br />
För barn och elever med behov av särskilt stöd finns specialpedagoger och speciallärare som bildar ett<br />
resursteam. Förutom att arbeta med enskilda barn/elever har resursteamet som uppgift att fördela och<br />
omfördela resurserna efter de behov som finns samt handleda pedagogerna i deras arbete med<br />
barn/elever. Det finns även ett antal resurslärare och elevassistenter.<br />
Elevvårdsteam<br />
119
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Veberöd<br />
Elevvårdsfrågor i skolan hanteras av elevvårdsteamet (EVT). I detta ingår skolledning, skolsköterska,<br />
skolpsykolog, socialsekreterare, speciallärarrepresentant och studie- och yrkesvägledare. Skolledare i<br />
förskolan, specialpedagoger i förskolan, skolsköterska samt socialsekreterare träffar regelbundet<br />
personal på BVC för att bättre fånga upp barn i förskolan som riskerar att fara illa.<br />
Mer om hur Veberöds verksamhetsområde arbetar med barn och elever med behov av särskilt stöd<br />
finns att läsa i vår elevvårdsplan.<br />
2. DEN PEDAGOGISKA VERKSAMHETEN<br />
2.1 Uppföljning av tidigare beslutade åtgärder och pågående projekt<br />
Individuella utvecklingsplaner<br />
En av områdets pedagoger har deltagit i Tankesmedjan om individuella utvecklingsplaner (IUP), betyg<br />
och bedömning (ett samarbete mellan några skånska <strong>kommun</strong>er samt Malmö Högskola och Högskolan<br />
Kristianstad). Detta har stimulerat till pedagogiska konferenser som har innehållit miniföreläsningar<br />
och diskussioner angående kunskapssyn och bedömning av elevers lärande och utveckling. Diskussionerna<br />
har följts av litteraturstudier. Skolledningen har tagit fram mål för arbetet med de individuella<br />
utvecklingsplanerna. Arbetet påbörjades läsåret 2006/2007 och kommer att pågå under minst fem år.<br />
Mål för arbetet med individuella utvecklingsplaner:<br />
Ökad måluppfyllelse för förskolans verksamhet samt för skolans elever genom:<br />
• Att skapa ett gemensamt professionellt språk och en gemensam grund för pedagoger i vårt<br />
verksamhetsområde gällande bedömning, dokumentation, utveckling och lärande samt<br />
individuella utvecklingsplaner.<br />
• Att lyfta fram formativ bedömning och den kunskapssyn som denna bedömning bygger på.<br />
• Att sträva mot större likvärdighet i bedömning och dokumentation av barns och elevers<br />
utveckling och lärande.<br />
• Att barn och elever känner trygghet i vad som bedöms samt när och hur.<br />
• Att barn och elevers självbedömning och inflytande ökas.<br />
• Att pedagogerna känner sig trygga och säkra vad det gäller bedömning, dokumentation,<br />
utveckling och lärande samt individuella utvecklingsplaner.<br />
• Att de individuella utvecklingsplanerna blir ett verktyg för att synliggöra verksamhetens<br />
behov både ur barn/elev- och medarbetarperspektiv.<br />
Arbetet ska utmynna i:<br />
- gemensamma riktlinjer för dokumentation av elevers utveckling och lärande utifrån formativ<br />
bedömning.<br />
- gemensamma riktlinjer för utvecklingssamtal som bygger på trevägs<strong>kommun</strong>ikation mellan<br />
vårdnadshavare, mentor och barn/elev.<br />
- gemensamma riktlinjer för den individuella utvecklingsplanen.<br />
Resultat<br />
Under läsåret har medarbetarna i skola och på fritidshem haft fortsatta diskussioner och erfarenhetsutbyte<br />
kring bedömning av elevers kunskapsutveckling. En ny infallsvinkel i vårt arbete har varit<br />
regeringsförslaget om mål i åk 3 med tillhörande nationella prov samt att IUP:n ska innehålla skriftliga<br />
omdömen från skolår 1. En forskare från Malmö Högskola har knutit sitt undersökande arbete om<br />
formativ bedömning till några av Svaleboskolans lärares arbete. Ett förslag till digital IUP med<br />
120
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Veberöd<br />
omdömen har testats bland de äldre eleverna. Medarbetarsamtalen har under läsåret fokuserats på hur<br />
varje medarbetare i skolan arbetar med mål och bedömning. Ett uppföljande samtal har lagts in.<br />
Teamets tanke var att även förskolans personal skulle ha pedagogiska diskussioner utifrån<br />
Tankesmedjan om bedömning men skolledningen valde sedan att satsa på PIM (Pedagogisk IT- och<br />
Mediakunskap) som kompetensutveckling under läsåret istället. I arbetslagen i förskolan har<br />
diskussionerna kring IUP ändå varit levande och IUP:n har förändrats från att vara en form av<br />
avcheckningsmall till att vara ett mer framåtsyftande och beskrivande dokument. För att tydliggöra<br />
barnens utveckling i förhållande till läroplanens mål har alla barn i förskolan en egen portfolio. Där<br />
samlas barnens alster och deras utveckling dokumenteras. Genom sin portfolio kan pedagogerna<br />
hjälpa barnen att se sin utveckling och det är ett bra stöd vid utvecklingssamtalen med föräldrarna.<br />
Portfolion tenderar ibland att bli mer av fotoalbum och samlingspärm än ett redskap för pedagogisk<br />
dokumentation.<br />
Bedömning av måluppfyllelse/Analys<br />
Utifrån vad som kommit fram vid medarbetarsamtal och utvärderingar bedömer skolledningen att vi<br />
inom skolan är på god väg vad det gäller det gemensamma språket kring bedömning liksom att lyfta<br />
fram formativ bedömning i undervisningen. Arbetet med bedömningskriterier gör att vi är på väg mot<br />
en mer likvärdig bedömning men det är ett mål som är mycket svårt att uppnå. Eleverna har fått en<br />
ökad medvetenhet om vad som bedöms. Vad det gäller elevers självbedömning och inflytande,<br />
pedagogernas känsla av trygghet och säkerhet i arbetet med de aktuella frågorna samt användandet av<br />
de individuella utvecklingsplanerna som ett verktyg för att synliggöra verksamhetens behov har vi<br />
fortfarande arbete kvar att göra.<br />
Inom förskolan har vi inte kommit lika långt (se resultat ovan) men intresset hos pedagogerna för frågorna<br />
om bedömning och individuella utvecklingsplaner är stort. Portfolio-modellen behöver<br />
utvecklas med mer fokus på barnens utveckling i förhållande till verksamheten och med fokus på<br />
läroplansmålen.<br />
Åtgärder<br />
Alla pedagoger ska fortsätta utveckla arbetet med att planera, synliggöra och utvärdera verksamheten<br />
utifrån läroplanernas och kursplanernas mål. Pedagoger, elever och föräldrar ska veta vad som bedöms<br />
och utifrån vilka mål och kriterier bedömningen görs.<br />
Förskola: Påbörja pedagogiska diskussioner kring mål och bedömning. Arbetet ska vävas ihop<br />
det pågående portfolioarbetet. Förskolorna har möjlighet att använda digital portfolio och<br />
digital IUP.<br />
Åk F-3: Arbeta vidare med att ta fram bedömningskriterier i olika ämnen, analysera målen i år 3 samt<br />
börja använda Fronter för att skapa digital IUP och omdömen.<br />
Åk 4-6: Diskussioner utifrån konkreta exempel på formativ bedömning, omdömen och IUP i Fronter.<br />
Ta fram fler bedömningskriterier och arbeta vidare med dem som man har.<br />
Åk 7-9: Möjlighet att använda digital IUP och skriva omdömen i Fronter. Fortsatta diskussioner<br />
arbetslagsvis utifrån konkreta exempel på formativ bedömning, omdömen och IUP. Ta fram fler<br />
bedömningskriterier och arbeta vidare med dem som man har. Arbetet ska knytas till pågående projekt<br />
i den nya arbetslagsorganisationen.<br />
I skolans årskurser 1-9 kommer vi även att fokusera på en IUP med skriftliga omdömen i varje ämne<br />
enligt regeringsbeslutet <strong>2008</strong>.<br />
121
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Veberöd<br />
Demokratiprojekt, Svaleboskolan 7-9<br />
Mål<br />
I skolans uppdrag ingår att fostra demokratiska medborgare som är förtrogna med de normer och<br />
värderingar som vårt samhälle vilar på.<br />
Målen för projektet är:<br />
- Att stärka elevrådet<br />
- Att lära elevrådsrepresentanterna mer om elevinflytande, hur och vad man kan påverka samt hur<br />
man bättre kan <strong>kommun</strong>icera sina idéer.<br />
- Att engagera personalen i elevrådets arbete.<br />
- Att engagera fler elever, ge dem ökade kunskaper om elevinflytande samt att visa på hur man kan<br />
gå från idé till genomförande.<br />
- Att få eleverna mer delaktiga i skolans arbete och på så sätt öva sig i att senare i livet delta mer<br />
aktivt i samhället.<br />
Resultat<br />
Under läsåret 07/08 sökte vi och fick pengar till ett demokratiprojekt. Projektet inriktade sig i<br />
huvudsak på eleverna men även på att få fler pedagoger att diskutera, uppmärksamma, uppmuntra och<br />
medvetet arbeta med att stödja elevrådet. För att nå målet har skolan satsat mycket på att utbilda<br />
eleverna och försökt få dem att känna att vi satsar på dem och deras idéer. Skolpersonal har<br />
involverats då det visat sig att vuxenstöd är en viktig faktor för att elevrådet ska lyckas. Eleverna har<br />
även fått möjlighet att utbyta idéer och se rådsverksamheter på andra skolor inom Lund Öster .<br />
Under våren valde elevrådet att anordna en turnering i fotboll och innebandy för alla klasser i år 6-9.<br />
Ville man inte vara med fick man möjlighet att välja annan aktivitet och i detta fall blev det bl a bild,<br />
film eller att ”heja på” sin klass. Detta kanske kan ge nya idéer hos nästa års elevråd och kanske bildas<br />
nya intressegrupper som genomför olika aktiviteter. Om elevrådet visar att det går att genomföra det<br />
man vill blir de en förebild för andra elever. Turneringen visade på att det går att genomföra roliga saker,<br />
påverka och visa vad man jobbar med.<br />
Bedömning av måluppfyllelse/Analys<br />
Elevrådet tar mer ansvar idag och fungerar bättre men mycket bygger på en bra ordförande. Fler lärare<br />
är mer medvetna om elevrådets/ elevdemokratins roll men behöver stötta elevrådsrepresentanterna<br />
på mentorstiden. Eleverna har börjat jobba på och förverkliga bra idéer men behöver även framöver<br />
utveckla det positiva arbetet och ta mer plats. Elevrådet skulle kunna ha mer inflytande än vad det tar.<br />
Elevrådet tycker att de har visst inflytande men vill ha fler frågor att jobba med från skolledningen, ha<br />
mer inflytande över skolmaten och inköp. En del elever är medvetna om att de inte tar till vara på det<br />
inflytande de faktiskt skulle kunna ha.<br />
Förutsättningarna för att lyckas finns där och stöttningen är betydligt större idag än tidigare. Organisationen<br />
är tydligare, tiden finns, anslagstavlan gör elevrådet mer synligt (om man väljer att läsa<br />
informationen där), protokollen finns tillgängliga för all personal och eleverna kan vända sig till<br />
vuxenstöd och träffa rektor regelbundet. Däremot behöver elevrådets verksamhet bli mer synlig för<br />
både elever och annan personal – ansvaret ligger både på elevråd och på elever/personal.<br />
Representanterna måste ta uppdraget på allvar.<br />
122
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Veberöd<br />
En del pedagoger har börjat diskutera, uppmärksamma, uppmuntra och medvetet arbeta med att stödja<br />
elevrådet. Anledningen till att alla inte gjort det beror nog inte på bristande intresse utan snarare på<br />
tidsbrist, därför är det viktigt att det ligger i några pedagogers tjänst att stötta och jobba aktivt med<br />
elevrådet. På så sätt kan också fler pedagoger få informationen och uppmärksamma viktiga frågor i<br />
sina klasser. På skolorna idag finns många projekt igång samtidigt och alla har inte tid och möjlighet<br />
att engagera sig i allt, därför är avsatt tid till elevrådet oerhört viktigt.<br />
Den största framgången har varit att det finns engagerade elever som vill påverka. Det har inte varit<br />
många elever men det är ändå oerhört viktigt att bekräfta, stötta och vägleda de elever som vill. De<br />
kommer framöver att kunna vara ett föredöme för de elever som vill starta egna projekt och för de elever<br />
som tidigare varit skeptiska till att det går att förändra. En utmaning har varit att försöka motivera<br />
de elever som inte visat intresse, engagerat sig eller inte tagit sitt uppdrag på allvar. Tanken är att elevrådet<br />
skall utgå från elevernas önskemål och idéer och finns inte detta är det svårt att driva projektet<br />
framåt.<br />
Det är svårt att förändra en stor organisation som bygger på att all personal och att alla elever stöttar<br />
projektet. Möjligheten att fånga och informera alla har varit begränsad då det finns många viktiga områden<br />
att jobba med på skolan. Det har även varit svårt att få tiden att räcka till. Framöver vill vi<br />
givetvis fortsätta med det som är positivt i elevrådet. Att de kan få kunskaper som de kan använda i<br />
andra sammanhang t ex redovisa, <strong>kommun</strong>icera, framföra åsikter och vara mer utåtriktade. Fler elever<br />
har visat intresse för ungdomstinget och även här får de vara delaktiga i en demokratisk process.<br />
Projektet har visat att tid är oerhört viktigt för att lyckas. God <strong>kommun</strong>ikation är ytterligare en<br />
grundläggande förutsättning. En fungerande organisation för elevrådet är en förutsättning för att<br />
arbetet skall fungera och för att lyckas krävs det att man satsar på detta. Ekonomiska medel är inte i<br />
första hand något som gör att verksamheter lyckas eller misslyckas, om man bortser från att även tid<br />
kostar pengar. Att handleda eleverna samtidigt som man uppmärksammar och stöttar dem är ett måste.<br />
Ansvaret ligger först och främst på pedagoger och skolledning då det är vårt uppdrag att fostra<br />
demokratiska medborgare. Skolledningen måste avsätta tid för arbetet med elevinflytande och<br />
pedagogerna måste se det som en del av sitt uppdrag att arbeta med elevers formella inflytande. Om vi<br />
ger eleverna rätt förutsättningar kommer de säkert att visa större engagemang framöver. Visar vi att<br />
elevinflytande är viktigt kommer eleverna också att tycka det.<br />
Åtgärder<br />
Inför nästa läsår planerar vi att fortsätta med/genomföra:<br />
- Att fasta tider för elevråds- och styrelsemöten ska finnas i kalendariet,<br />
- Att en person från varje arbetslag är vuxenstöd<br />
- Att protokoll läggs ut på Fronter samt att vuxenstöd kommenterar innehåll och ger förslag till<br />
diskussionsfrågor.<br />
- Att elevrådet ska vara en stående punkt på informationstiden då all personal träffas.<br />
- Att fortsätta med synlig information, intyg till engagerade elever och fika på mötena.<br />
- Att elevrådet får ett skåp där de kan samla sina mappar, anteckningar och protokoll.<br />
- Att elevrådet tar ett större ansvar för budgeten. Ett framtida mål är att de ska få ansvara för ett<br />
eget rum.<br />
- Att genomföra någon form av teambuilding för att höja elevrådets status och skapa<br />
sammanhållning.<br />
123
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Veberöd<br />
Uppföljning av elever som 2004 gick i år 5<br />
Mål<br />
Att samtliga elever ska ha fått sådana förutsättningar i skolan att de kan erhålla lägst betyget Godkänt i<br />
samtliga ämnen vid grundskolans slut.<br />
Bakgrund<br />
Vi har sedan 2004/2005 följt en årskurs för att se vilka insatser för dessa elever som ger bra<br />
måluppfyllelse i skolans kärnämnen matematik, svenska och engelska. Eleverna gick 2004 i årskurs 5<br />
och läsåret 2007/<strong>2008</strong> gick de i årskurs 9. Vi bestämde oss för att studera den aktuella årskursen<br />
eftersom resultaten på deras Nationella prov i åk 5 var oroväckande låga i förhållande till vad vi var<br />
vana vid. Vi studerade också resultaten på LUS och Lässtandarder. I åk 7 visade det sig att ca 30 % av<br />
eleverna inte hade den läsförståelse som man förväntar sig av åldersgruppen.<br />
I kvalitetsredovisningen 2007, då eleverna slutat åk 8 blev det följande resultat:<br />
I svenska hade 4 av 77 ( 5 % ) ännu inte nått godkänt.<br />
I engelska hade 7 av 77 (9 %) ännu inte nått godkänt.<br />
I matematik hade 2 av 77 (knappt 3 %) ännu inte nått godkänt.<br />
Vår bedömning var då att de flesta eleverna hade förutsättningar att nå G i svenska, engelska och<br />
matematik.<br />
Resultat<br />
Utifrån de åtgärder vi beslutade i KR 2007 har vi genomfört/provat nedanstående:<br />
Ämnen har lagts parallellt för att öka den pedagogiska valmöjligheten. Det har lett till ökat lärartäthet<br />
vilket har skapat möjlighet till delning i grupper. Ämnesövergripande arbete är tänkt att ge en ökad<br />
helhetssyn. Det har varit större lärartäthet på matematiklektioner och på vissa lektioner i<br />
naturorienterande ämnen.<br />
Vi har haft diskussioner med eleverna om lärstilar (på vilket sätt var och en lär sig bäst) och vilka<br />
uppgifter som passar elevernas lärstil. Det har använts ett varierat arbets- och redovisningssätt som utgår<br />
från elevernas behov. Tydliga mål och bedömningskriterier har skrivits i de flesta ämnena. I<br />
matematik har fler laborationer, gruppuppgifter och praktiska uppgifter genomförts.<br />
Åtgärd som inte redovisats tidigare är att specialundervisning på olika sätt har funnits för de elever<br />
som har haft behov av särskilt stöd och som har haft detta dokumenterat i åtgärdsprogram. En åtgärd<br />
som inte genomförts än är diskussion och analys av vilka genomförda åtgärder som gett bäst resultat<br />
för denna årskurs. Vi vill ta lärdom av de tre åren som vi dokumenterat.<br />
Årets nationella prov, vt <strong>2008</strong>:<br />
Svenska Engelska Matematik<br />
Ej G 4 SvA elever 6 ej deltagit i allt + 1 1 ej deltagit<br />
G 23 19 39<br />
VG 30 28 24<br />
MVG 17 20 10<br />
Nu har vår studerade årskurs fått sitt slutbetyg i åk 9. Resultatet blev:<br />
124
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Veberöd<br />
Svenska Engelska Matematik<br />
Ännu ej G 3 2 2<br />
G 29 25 36<br />
VG 20 22 26<br />
MVG 22 25 10<br />
Detta innebär att alla elever inte blev godkända.<br />
Svenska 3 st = 4 %<br />
Engelska 2 st = 2,7%<br />
Matematik 2 st = 2,7%<br />
Årets redovisning av LUS (läsutvecklingsschemat)<br />
För att kunna se elevernas utveckling redovisas åk 7 och åk 9. Ju högre LUS-punkt desto bättre läsare.<br />
L (litterat) är den högsta punkten.<br />
LUS- Punkt Åk 7 Åk 9<br />
13 2<br />
14 3<br />
15 2 1<br />
16 7<br />
17 11 5<br />
18a 22 12<br />
18b 17 10<br />
18c 10 24<br />
19 2 8<br />
L 13<br />
Bedömning av måluppfyllelse/Analys<br />
Betygsstatistiken visar att vi inte har nått målet med att alla elever i åk 9 skulle få godkänt i<br />
kärnämnena. Bakom betygen ”ännu inte godkänd” döljer sig elever med stora behov av stödinsatser<br />
från olika myndigheter i samhället. De bedöms inte primärt ha inlärningssvårigheter. Totalt av våra 77<br />
elever är 5 elever inte behöriga till gymnasiet, d.v.s. 6 %. Detta ska jämföras med de NP i åk 5 där ca<br />
20 % av eleverna inte var godkända. Det tyder på att insatserna gett positiva resultat. Elevernas<br />
läsförmåga enligt LUS-schemat har ökat markant. Detta tycker vi visar att den satsning på läsning vi<br />
gör i skolan har gjort att eleverna har stora förutsättningar för att klara fortsatta studier.<br />
Kostnadsmässigt för skolan har de genomförda lösningarna varit ganska dyra. Vi har fått ha större personaltäthet<br />
eftersom vi gjort fler delningar än vad vi brukar. Hur en skola planerar och genomför<br />
undervisningen är av stor betydelse för elevernas kunskapsutveckling. Med backspegeln i handen kan<br />
vi se att flera av de elever som inte var godkända i åk 5 på NP senare har blivit utredda av psykolog<br />
och fått diagnoser av olika slag. Av detta har vi lärt oss att vi behöver bli bättre på att analysera och<br />
följa upp de insatser vi sätter in i de tidiga skolåren. Är det rätt insatser? Kunde vi ha gjort på ett annat<br />
sätt? Vilka lärdomar tar vi med oss i vårt framtida arbete? Behöver vi förändra våra rutiner för<br />
uppföljning.<br />
Åtgärder<br />
• Diskussion och analys av vilka genomförda åtgärder som gav bäst resultat för denna årskurs,<br />
även kopplat till andra elevgrupper, erfarenheter och forskning.<br />
125
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Veberöd<br />
Miljöledningsprogram för Veberöds verksamhetsområde<br />
Mål<br />
Övergripande mål har varit att:<br />
• öka både personalens och barns/elevers miljökompetens<br />
• öka miljöhänsynen vid inköp och förbrukning<br />
Detaljerade mål har varit att:<br />
- kvalificera fler förskolor för grön flagg<br />
- öka andelen ekologiska livsmedel<br />
- genomföra någon transportåtgärd/år<br />
- genomföra tre energisparande åtgärder på varje förskola/skola<br />
- höja vaktmästarnas kompetens<br />
- förbättra avfallshanteringen och minska hushållsavfallet<br />
Resultat<br />
Idala förskola har på nytt miljöcertifierats med Grön flagg och fortsätter detta arbete. Temat har varit<br />
Kretslopp och man kommer att fortsätta med Livsstil och Hälsa. Flera pedagoger och skolledare från<br />
förskolorna och Idalaskolan var under våren på en utbildning om Grön flagg och Parkstugans förskola<br />
och Lammets förskola utarbetade mål utifrån Grön flagg och ska påbörja arbetet ht <strong>2008</strong>. Temana som<br />
valts är Kretslopp resp. Närmiljö.<br />
Andelen ekologiska livsmedel inom förskolan har ökat från 20% till ca 35%. Även skolmaten är till<br />
stor del ekologisk men den har vi svårt att påverka eftersom den köps från Måltidsservice. Samordning<br />
sker vid beställningar inom enheterna och viss samordning sker inom verksamhetsområdet.<br />
Exempelvis samordnas numera beställning av förbrukningsmaterial till skolorna och förskolorna på<br />
Svaleboområdet. Vaktmästarna har genomgått utbildning gällande Farligt avfall. Alla verksamheter<br />
källsorterar sitt avfall och viss kompostering sker för att minska avfallet.<br />
Bedömning av måluppfyllelse/Analys<br />
En del av de mål som står i miljöledningsprogrammet har ej uppfyllts och det beror till stor del på att<br />
målen ej är förankrade hos all personal och att skolledarna har engagerat sig för lite i<br />
miljöledningsprogrammet. Främst i skolorna och på fritidshemmen är arbetet utifrån<br />
miljöledningsprogrammet mycket litet.<br />
Arbetet på Lammet och Parkstugan med att utarbeta mål för Grön flagg har tagit längre tid än<br />
beräknat. Detta på grund av Parkstugans om och tillbyggnad och en omorganisation på Lammet.<br />
Andelen ekologiska livsmedel fortsätter att öka och vi har nått uppsatta mål. Ökningen kunde ha varit<br />
större men tyvärr råder det ibland brist på ekologiska livsmedel och periodvis är frukt och grönt av<br />
dålig kvalité. Diskussioner om ekologisk mat sker kontinuerligt på våra köksträffar, där man också ger<br />
varandra tips, idéer och ”peppar” varandra. Den ekologiska maten är dyrare vilket ofta upplevs gå<br />
emot kravet att vara ekonomisk.<br />
Diskussioner har förts kring kompostering och inköp av nya komposter. Ur undervisnings- och<br />
miljösynpunkt är man positiv till kompostering men det finns en viss tveksamhet kring kompostering<br />
på grund av stor förstörelse av våra komposter på kvällstid.<br />
Åtgärder<br />
• Förankra Miljöledningsprogrammet hos all personal.<br />
• Skolor och fritidshem gör en handlingsplan för att komma igång med miljöarbetet.<br />
• Miljömålen ska tas upp som en punkt på vaktmästarträffarna.<br />
126
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Veberöd<br />
• Tegelstugans förskola börjar sitt arbete med Grön Flagg 2009 och övriga förskolor fortsätter<br />
med påbörjat arbete.<br />
• Målet för Lammets förskola och Parkstugans förskola är att bli certifierade 2009.<br />
• Öka andelen ekologiska livsmedel inom förskolorna till 50% samt påverka leverantörerna till<br />
fler och bättre ekologiska varor.<br />
• Kampanj mot biltransport till och från skolan/förskolan<br />
• Kontakt med <strong>Lunds</strong> renhållningsverk gällande möjligheter att separera matavfall och<br />
hushållsavfall.<br />
• Kontinuerliga diskussioner gällande återhållsamhet i användning av vatten och el.<br />
• Arbeta för att alla våra barn på förskolorna och i familjedaghemmen skall sova ute.<br />
Ämnesövergripande och tematiskt arbete årskurs 7-9<br />
Mål<br />
Att utveckla tematiskt och ämnesövergripande arbete för att få elever att se helheter och sammanhang<br />
och därigenom förbättra möjligheterna till kunskapsutveckling. (Skolledningens uppdrag till<br />
pedagogerna)<br />
Detta görs genom att:<br />
- förändra schemat. (åtgärd från KR 06)<br />
- redovisningsformerna samt bedömningsformen av temana ska utvecklas. Alla involverade<br />
lärare ska ha en gemensam bedömningsdiskussion direkt efter genomförd redovisning.<br />
- bedömningsmatriser som utarbetats ska tillämpas vid bedömningen.<br />
- elevernas inflytande i ett tidigt planeringsskede ska ökas. (åtgärder från KR 07)<br />
Resultat<br />
Vi har under året haft flera pedagogiska konferenser där vi diskuterat utifrån ovanstående<br />
målformuleringar. Vi har inför läsåret 08/09 förändrat organisationen och gjort två arbetslag i stället<br />
för tre. Detta för att ha alla kompetenser inom arbetslaget och för att kunna göra ett schema med längre<br />
arbetspass som ger fler möjligheter till ämnesövergripande temaarbete. Vi har även diskuterat utifrån<br />
frågeställningarna: Vilka kompetenser behöver våra elever ha med sig när de lämnar Svaleboskolan?<br />
Vilken verksamhet ska vi då bedriva?<br />
Pedagogerna har börjat utarbeta bedömningsmatriser i flera ämnen som man går igenom med eleverna<br />
innan bedömningstillfället. Man har också försökt involverat eleverna i ett tidigare planeringsskede<br />
genom att ha diskussioner med dem om vad temana ska innehålla. De har också fått komma med förslag<br />
på vad temana ska innehålla.<br />
Bedömning av måluppfyllelse/Analys<br />
Vi är på god väg i utvecklingen av organisation och innehåll där det ämnesövergripande arbetet är<br />
kärnan. Alla pedagoger är nu införstådda med uppdraget från skolledningen och de tre arbetslagen som<br />
blivit två ht <strong>2008</strong> är i full gång med planering av läsårets arbete. De största problemen är tidsbrist och<br />
att vi är bundna av timplanen. Vi hade en önskan om att kunna ingå i Skolverkets projekt ”Att arbeta<br />
utan timplan”. Detta för att kunna lägga ett bättre schema läsåret 08/09. Men Skolverket sa tyvärr nej,<br />
inga nya skolor fick ingå i projektet. Att förända arbetsformer och innehåll tar tid, det räcker inte med<br />
de få timmar per vecka som arbetslagen har till sitt förfogande. Alla pedagoger är inte lika engagerade<br />
och intresserade av att arbeta på detta sätt och det krävs samarbete och entusiasm för att lyckas. Det är<br />
också en utmaning att involvera eleverna på ett tidigt stadium och att de får inflytande över både<br />
process och innehåll. Vi ser det som ett långsiktigt arbete över tid där det är viktigt att pedagogerna<br />
vågar prova och att man får misslyckas. Skolledningens stöd och engagemang är givetvis mycket viktigt<br />
127
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Veberöd<br />
Hur påverkas barnen av förskolans fysiska miljö?<br />
Åtgärder från kvalitetsredovisning 2007<br />
Barnen i förskolan och i familjedaghemmen ska bli mer involverade i kretsloppstänkandet.(åtgärd från<br />
KR 2007)<br />
Resultat<br />
Alla förskolor arbetar med återvinning genom att samla, sortera, lämna till återvinning och panta flaskor.<br />
Besök på miljöstationen görs kontinuerligt. Att skapa av skräp har man inom förskolan alltid varit<br />
duktig på. Numera gör förskolorna det mer medvetet för att bidra till att det blir så lite sopor som möjligt.<br />
Idala förskola har arbetat med miljöcertifieringen Grön Flagg där temat under året varit kretslopp. På<br />
Idala förskola finns komposter och barnen skrapar sina mattallrikar, samlar äppelskruttar och<br />
skalrester som de sedan lägger i komposten. Barn och vuxna hjälps åt att tömma och lägga den färdiga<br />
kompostjorden i ”så-lådor”, där de sedan sår och skördar. På Idala förskola har man även arbetat med<br />
att barnen ska förstå årstidernas växling och som exempel samlade barnen löv på hösten och lade i<br />
komposten för att förstå vad som händer med löven. Lammets förskola har köpt in komposter och<br />
börjat kompostera matavfall tillsammans med barnen. Komposteringen knyts till kretsloppstänkandet.<br />
Bedömning av måluppfyllelse/Analys<br />
Arbetet har skapat ett ökat intresse och kunskap om kretsloppet både bland vuxna och bland barn.<br />
Verksamheterna planeras så att kretsloppstänkandet ingår, mer i vissa förskolor än i andra. Vi är på<br />
väg att nå målet. Arbetet med kretsloppstänkande kommer att fortsätta och utvidgas. Se Miljöavsnittet.<br />
Hur påverkar elevernas upplevelse av sin skoldag deras hälsa och lärande? F-5<br />
Pedagogerna på Idalaskolan och Svaleboskolan skolår F-5 valde läsåret 2006/2007 att fördjupa sig i<br />
hur eleverna upplevde sin dag i skolan och på fritids utifrån ett hälso- och lärandeperspektiv. Intervjuresultat<br />
resulterade i att man tittade närmare på elevernas rörelsetid (idrott, rast och den dagliga<br />
rörelsen). Eleverna var positiva till sin rörelsetid. Pedagogerna kom fram till följande åtgärder:<br />
Idalaskolans åtgärder från kvalitetsredovisning 2007<br />
Möjligheten för eleverna att välja mellan olika aktiviteter vid den dagliga rörelsen kan bli ännu bättre<br />
och ”rundan” som eleverna springer eller går varje dag kan varieras mer. Ökat tidsutrymme mellan<br />
aktiviteterna, både för elever och för pedagoger. Någon vuxen är sist på rundan. Den som ringer in<br />
efter rasten går längre ut på skolgården så att alla hör.<br />
Resultat<br />
Åtgärderna har genomförts och arbetet följdes upp med intervjuer av elever i åk 3. Eleverna upplever<br />
att det finns olika rundor att springa men valmöjligheten varierar i de olika klasserna. Alla barn hör nu<br />
när det ringer in. Eleverna får välja mellan olika aktiviteter under rörelsetiden förutom rundan, men i<br />
flera klasser måste man prova på alla aktiviteter under veckan. Saker som enligt eleverna påverkar vad<br />
de väljer är kompisarnas val, tid och väderlek.<br />
Bedömning<br />
Skolledning och pedagoger bedömer att verksamheten gällande elevernas dagliga rörelse är mycket<br />
god.<br />
128
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Veberöd<br />
Svaleboskolans åtgärder från kvalitetsredovisning 2007<br />
Fortsatt satsning på värdegrundsarbete som kompetensutvecklingen och fortsatt dramaundervisning,<br />
EQ eller livskunskap för alla elever. Tydliga bestämmelser om hur flåset ska ligga, inom timplanen<br />
eller utöver. Gemensam planeringstid med hela arbetslaget, en gång i månaden och gemensamma<br />
elevgenomgångar med all inblandad personal. Organiserad rastlek, t.ex. veckans lek. Upprustning av<br />
skolgården enligt tidigare planer.<br />
Resultat<br />
Ett av arbetslagen har dels genom föreläsning, och dels genom bokdiskussioner, tagit del av Björn<br />
Lindells metoder för mobbningsförebyggande arbete. Detta har de sedan arbetat med i sin<br />
undervisning. Klasserna har arbetat med olika former av värdegrundsarbete under ca en lektion/vecka.<br />
Dramapedagogen har haft möjlighet att arbeta i ett arbetslag. I de arbetslag där fritidspedagoger ingår<br />
har man inte kunnat genomföra gemensam planeringstid med alla, men fritidspersonalen har haft en<br />
representant närvarande genom ett rullande schema. Dock har tid funnits för kortare möten, eftersom<br />
lokalerna gränsar till varandra. Under höstterminen hade en fritidsledare till uppgift att organisera<br />
rastlek. Ändrade arbetsuppgifter gjorde att detta inte kunde genomföras under hela vårterminen. I<br />
slutet av vårterminen hölls elevgenomgångar, där all personal var med. Eftersom om- och tillbyggnad<br />
ska ske inom en snar framtid, har ingen upprustning av skolgårdarna gjorts.<br />
Bedömning av måluppfyllelse/Analys<br />
Personalen har saknat dramapedagogens arbete med klasserna, men det kan också vara positivt att som<br />
klasslärare själv ta sig an uppgiften att arbeta mobbningsförebyggande. Det blir då för eleverna ett<br />
naturligt inslag i arbetet och inte något som enbart gäller under dramalektionerna.<br />
När personal som arbetar i olika verksamheter ingår i samma arbetslag blir det svårt att hitta<br />
gemensamma tider. Även om man inte har möjlighet till längre planeringstid kan man, när lokalerna<br />
ligger nära varandra, få tid och möjlighet till kortare möten. Detta har personalen utnyttjat mer och<br />
mer. Vid elevgenomgångarna, som skolledningen kallade till, var all personal som möter eleverna<br />
närvarande. Den helhetsbild av eleverna, som då kommer fram, är till nytta för att skapa bästa möjliga<br />
förutsättningar för varje elev att lyckas med sitt skolarbete.<br />
Otrygghet och stress under elevernas skoldag. Skolår 6-9<br />
Åtgärder från förra KR<br />
Vi utgick från Trivselenkätens resultat (06/07) när vi bestämde vilka åtgärder som behövde göras.<br />
En del gjordes redan samma läsår och det som återstod var:<br />
- att genomföra samarbetsövningar regelbundet.<br />
- att införa schemalagda studiepass för alla, minst två gånger per vecka.<br />
- att fördela elevernas arbetsbörda jämnt över tid.<br />
- att påverka schemaläggningen så att tillräcklig tid för ombyte efter idrott finns.<br />
- att om möjligt ge veckoläxor så att elever och föräldrar kan planera arbetsbördan.<br />
- att göra eleverna mer socialt uppmärksamma.<br />
- att förbättra duschsituationen.<br />
Resultat<br />
Flera åtgärder har genomförts men inte lika regelbundet eller ofta som det var tänkt. Intentionerna att<br />
ha samarbetsövningar, veckoläxa och schemalagda studiepass kvarstår liksom schemaläggningen vid<br />
idrott. Att göra eleverna mer ”socialt uppmärksamma” anser en del vara en luddig punkt. Det framgår<br />
inte vad detta uttryck innebär vilket gjort det svårt att arbeta mot. Av de åtgärder som redan gjorts har<br />
årets trivselenkät visat att åtgärden att den vuxna nu bestämmer var och med vem eleverna ska sitta har<br />
skapat större trygghet. Likaså är regeln om att sitta tiden ut på prov positiv. Det minskar stressen för<br />
övriga.<br />
129
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Veberöd<br />
Bedömning av måluppfyllelse/analys<br />
Arbetet är inriktat på att förbättra elevernas skoldag och arbetsbörda och ständigt pågående. Att en del<br />
elever svarat i trivselenkäten att de inte anser att lärarna gör något åt mobbning är allvarligt. Kanske<br />
har eleverna inte den insyn i lärarnas arbete att de ser vad som egentligen görs. Vissa frågor i<br />
trivselenkäten kan vara vilseledande. T ex har flera elever svarat att de vet att någon blir mobbad. Svaren<br />
säger inte något om ifall det är samma elev alla känner till eller olika elever. Definitionen av<br />
mobbning och kränkning är svår och det är något eleverna måste ha klart för sig för att kunna besvara<br />
enkäten. Svaren på trivselenkäten visar att eleverna ofta berättar för sina föräldrar om de känner någon<br />
som blir mobbad. Detta borde vi uppmärksamma och använda oss av, på föräldramöten eller under utvecklingssamtal.<br />
Vårdnadshavarna kan vara en bra resurs för att motverka och uppmärksamma mobbning.<br />
Åtgärder<br />
• Att göra eleverna mer socialt uppmärksamma och förtydliga vad detta innebär. KIS<br />
(Kamratstödjare i skolan) kan användas mer. Det är också viktigt med kontinuerliga<br />
diskussioner i klasserna och med enskilda elever. Mentorerna ansvarar för detta i sin klass.<br />
• Att göra en annan typ av organisation för att studiepassen ska fungera bra,<br />
• Att fortsätta arbeta mot olika typer av kränkande språkbruk och behandling.<br />
• Att levandegöra skolans värdegrundsdokument.<br />
• Att ta kontakt direkt med föräldrar då värdegrundsreglerna inte följs.<br />
• Att göra noggranna utredningar vid förseelser och visa att handlingar får konsekvenser.<br />
• Att alla undervisande lärare lägger in elevernas läxor och uppgifter i deras ”klassrum” på<br />
Fronter(digital information), då får alla lärare översikt över elevernas arbetsbelastning.<br />
• Att få fler elever och föräldrar att använda Fronter. Här finns alla information så även om<br />
eleven är sjuk kan den hitta allt här.<br />
• Att uppnå en bättre samsyn vad gäller skolans policydokument och regler.<br />
• Att all personal ställer upp och stöttar varandra.<br />
• Att diskutera likabehandling med elever och på föräldramöten.<br />
2.2 Uppföljning av tidigare kvalitetsredovisningar<br />
Inför årets kvalitetsredovisningsarbete fick teamet välja från de tre senaste årens teman; Hälsa och<br />
miljö 2007, Kunskap, lärande och färdigheter 2006 och Inflytande över lärandet 2005. Skolorna<br />
tillsammans med fritidshemmen har fördjupat sig i Kunskap, lärande och färdigheter medan förskolorna<br />
och familjedaghemmen tittat närmare på Inflytandet över lärandet. Dessa teman ligger nära varandra<br />
och texterna som följer skulle ibland passa in under båda rubrikerna. Arbetslagen har med stöd<br />
av arbetslagsledare och skolledare planerat, genomfört, dokumenterat och analyserat arbetet. Man har<br />
valt att analysera ett urval av pågående arbete kopplat till ovan nämnda rubriker.<br />
Här följer arbetslagens arbete.<br />
KUNSKAP, LÄRANDE OCH FÄRDIGHETER TEMA KR 2006<br />
Fritidshemmets lärande<br />
Mål<br />
130
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Veberöd<br />
Vi har valt att särskilt uppmärksamma orden ”trygghet” och ”samspel” och lekens betydelse för<br />
elevernas lärande. Vi har även valt att titta på elevernas konfliktlösning. I våra styrdokument har vi tagit<br />
fasta på följande:<br />
”Skolan skall sträva efter att varje elev känner trygghet och lär sig att ta hänsyn och visa respekt i<br />
samspel med andra,” (Lpo 94)<br />
”Genom leken kan barns mönster i sätt att tänka, lösa problem och hantera information förändras och<br />
utvecklas. De prövar och utvecklar sin fysiska, psykiska och sociala kompetens. Det är i leken barn får<br />
prova olika sociala roller och lägga grunden till sin identitet. Det kan också handla om förmågan att<br />
kunna läsa av andra och försöka förstå hur de tänker det vill säga att utveckla den empatiska<br />
förmågan. När det gäller att stödja och stimulera barns utveckling och lärande kan fri lek behöva<br />
vuxnas närvaro.”(Skolverket allmänna råd och kommentarer Kvalitet i fritidshem, 2007)<br />
”Tillsammans med andra lär sig barnen hantera konflikter och intressemotsättningar och att lösa dem<br />
på ett positivt sätt.”(Skolverket allmänna råd och kommentarer Kvalitet i fritidshem, 2007)<br />
Resultat<br />
Genom observationer av elevgrupperna och diskussioner mellan pedagogerna har vi undersökt hur pedagogerna<br />
kan se att barnen känner trygghet och lär sig ta hänsyn och visa respekt i samspel med<br />
andra. Pedagogerna ser att de konstellationer som barnen leker i varierar. Eleverna prövar sig fram i<br />
gemenskapen vilket utvecklar deras samspel med andra. Nya konstellationer uppstår. Det bildas helt<br />
nya grupper i leken. Barn som tidigare inte lekt tillsammans, börjar leka. Nya elever kommer in i<br />
grupperna. Lekgrupperna är oftast öppna. Delvis kan man spåra detta tillbaka till en tydligt uttalad<br />
regel som fritids har: Alla får vara med, men barnen utvecklas också i sitt sociala samspel.<br />
Pedagogerna upplever att i början av höstterminerna behöver de gå in som vuxna och se till att alla<br />
verkligen får vara med. Allt eftersom tiden går minskar detta behov och eleverna lär sig själva att<br />
släppa in kompisar i leken – ett samspel som visar på både hänsyn, respekt och gott kompisskap. Den<br />
fria leken dominerar barnens lek på fritids. Barnen själva uttrycker att de hellre leker fritt än under<br />
handledning. Pedagogerna ser en utveckling hos barnen även i detta fall. I början av ett läsår kan det<br />
behövas stor vuxennärvaro medan det i slutet av läsåret behövs betydligt mindre.<br />
Pedagogerna ser att barnen kontinuerligt blir bättre på att hantera den fria leken. De har fått möjlighet<br />
att pröva och förbättra sin sociala kompetens, sina sociala roller och förmågan att läsa av andra. Då det<br />
blir konflikter prövas barnens trygghet, respekt, hänsyn och samspel mer än annars. Här ser pedagogerna<br />
också att barnen lär sig och utvecklas. Konflikter kräver ofta en vuxens närvaro. På fritids<br />
finns en uttalad regel som säger att om det blir bråk, kan man alltid kalla på en vuxen. Detta skänker<br />
barnen stor trygghet. I och med att de medvetet arbetar på samma sätt med att lösa konflikter har de<br />
skapat en ”konfliktlösningsrutin”. Denna har barnen tagit till sig. Det märker pedagogerna då några<br />
barn själva löst sina konflikter och först i efterhand kommit och berättat om dem. Då har de också<br />
berättat hur de gjort och deras tillvägagångssätt stämmer väl överens med de vuxnas. I andra fall har<br />
det hänt att barn kommit och berättat att de försökt lösa konflikten men nu behöver hjälp. De kan då<br />
oftast berätta var i processen de befinner sig. Pedagogerna ser tydligt att barnen lär sig att hantera konflikter<br />
och intressemotsättningar. De känner både tryggheten i gruppen, tilltro till den egna förmågan<br />
att lösa konflikter och visar att de kan lösa konflikter på ett positivt sätt.<br />
Hur kan barnen själva märka att de känner större trygghet och lär sig ta hänsyn och visa respekt i samspel<br />
med andra? Barnen märker själva att de blir insläppta i lekar. Deras utveckling i det sociala<br />
samspelet ger utdelning omgående. Så snart de lärt sig hur man gör (frågar) för att få vara med i en<br />
lek, gör de det och blir insläppta i leken. Regeln att alla får vara med hjälper dem att känna en trygghet<br />
att våga fråga. De gånger de inte blir insläppta i leken, kommer barnen oftast till en vuxen och ber om<br />
hjälp. De vet att de har rätt att vara med och försvarar sin rätt att vara med. Eleverna lär sig att lösa<br />
konflikter på ett positivt sätt. Pedagogerna märker hur ett barns konfliktlösningsstrategi ändras. Det<br />
handlar oftast om att gå från ett negativt konfliktlösningsmönster (ex. slåss, skrika) till ett positivt<br />
131
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Veberöd<br />
(resonera, låta alla parter komma till tals). Barnen lär sig mycket snart att det lönar sig att ha ett<br />
positivt sätt i konflikter.<br />
I dialog med eleverna får pedagogerna reda på att de vet att barnen närmar sig målen. Det kan t.ex.<br />
hända att ett barn berättar öppenhjärtigt om att hon/han var rädd på fritids den första tiden men nu har<br />
funnit en trygghet i gruppen. Det kan också handla om att barn kan berätta precis hur man ska bete sig<br />
i olika sociala situationer eller kan återberätta (och analysera) varför en situation gick fel. Pedagogerna<br />
ser att de barn som kan samspela gärna berättar för nybörjarna hur det sociala samspelet går till. Detta<br />
handlar oftast inte om tillrättavisande utan snarare om visande. I konfliktsituationer blir det särskilt<br />
tydligt. Barnen tar ofta ställning och i samband med sitt ställningstagande uttrycker de ofta en förståelse<br />
för vad som är rätt och vad som är fel.<br />
Parläsning, F-3 Svaleboskolan Gamla skolan<br />
Mål<br />
Elevens ska ha förmåga att läsa och förstå innehållet i skönlitteratur för barn.<br />
Eleven ska kunna läsa högt.<br />
Eleven ska kunna delta i samtal om texten.<br />
(Kursplanemål, svenska)<br />
Resultat<br />
Ett lektionspass varje vecka träffas F-1 och 2-3 i Gamla skolan för parläsning. Paren består av en<br />
yngre elev och en äldre elev. Eleverna läser högt för varandra ur böcker som de väljer tillsammans.<br />
När de har läst ut sin bok skriver de om vad boken handlar om och ritar en bild till. Bokrecensioner<br />
sätts upp i klassrummen, så att alla kan läsa varandras texter Läsparen byts två till tre gånger under<br />
läsåret. I slutet av terminen gjorde pedagogerna enskilda intervjuer med varje läspar, utifrån följande<br />
frågor:<br />
Hur väljer ni bok?<br />
Hur hjälper ni varandra? Läser ni båda?<br />
Hur gör ni när ni inte förstår orden eller texten?<br />
Hur ofta pratar ni om bokens innehåll?<br />
Hur känns det att läsa högt nu jämfört med i höstas?<br />
Hur har din läsning förändrats?<br />
Vad har varit bra?<br />
Hur tycker ni att parläsningen ska förbättras?<br />
Resultat, bedömning och analys bygger på svaren från intervjufrågorna.<br />
Alla elever i år 1, 2 och 3 läser högt för sin läskompis. Bland de yngsta är det två elever som inte kan<br />
läsa hela meningar. När vi startade parläsningen en bit in på höstterminen var det 15 elever som inte<br />
kunde läsa en hel mening. Eleverna tycker det är roligt att läsa och de reflekterar över sin läsning; de<br />
ser sina egna och läskompisens framsteg. Alla elever upplever att de blivit bättre läsare, många säger<br />
att de har lärt sig läsa med inlevelse och flyt. De äldre eleverna har vuxit i sin roll att hjälpa och uppmuntra<br />
de yngre. De yngre har blivit sedda och hörda för sina framsteg, vilket resulterat i ett bättre<br />
självförtroende. De duktigare läsarna hjälper de som inte kommit lika långt i sin läsutveckling<br />
Eleverna samtalar om böckernas innehåll men många elever uppger dock att de inte samtalar om<br />
bokens innehåll medan de läser, utan först när de ska skriva bokrecensionen. Samtalet mellan eleverna<br />
i läsparet kring bokens innehåll, blir en naturlig del av redovisningen i recensionen. En del elever<br />
ställer frågor till varandra under läsningens gång för att komma ihåg bokens innehåll.<br />
Alla elever uppger att de förstår innehållet i böckerna. Fler läspar nu kan hitta lämpliga böcker utifrån<br />
sin läsförmåga på biblioteket. Många läspar väljer böcker som passar den svagare läsaren. Duktiga läsare<br />
har lärt sig att läsa långsammare för att den andra ska kunna följa med i handlingen.<br />
132
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Veberöd<br />
Bedömning av måluppfyllelse/Analys<br />
Sammantaget är pedagoger och elever nöjda med detta arbetssätt och ser goda resultat. Pedagogerna<br />
anser att eleverna har uppnått de tre mål som ställts upp. Ett par elever har inte nått målen fullt ut,<br />
eftersom de i denna arbetsform inte klarat av att ta eget ansvar och använda lästiden för att utvecklas<br />
mot målen.<br />
Det är något problematiskt att utvärdera målet att eleverna ska kunna läsa högt. Att läsa högt kan vara<br />
allt från att ljuda, att läsa enstaka ord i texten till att läsa flytande och med inlevelse. Pedagogerna har i<br />
detta fall valt att tolka läsa högt, som att läsa så att den som lyssnar kan förstå innehållet genom att enbart<br />
lyssna.<br />
Lässamarbetet har pågått under en längre tid, vilket har fått en positiv effekt på stämningen mellan<br />
klasserna. Eleverna upplevs som trygga med varandra och då finns möjligheter för att eleverna ska utvecklas<br />
på bästa sätt. De yngre eleverna får en förebild i såväl läsandet, som skrivandet, vilket<br />
förhoppningsvis får dem att vilja lära mer.<br />
Pedagogerna sätter ihop läspar som tillsammans kan stimulera varandra. En svag äldre läsare läser<br />
ihop med någon som den känner sig duktig inför. Eleverna upplever inte att de blir rättade av varandra,<br />
utan att de får hjälp och stöd av varandra.<br />
Åtgärder<br />
• Parläsning kommer att fortsätta nästa läsår.<br />
• För att få alla läspar att samtala mer om böckernas innehåll behöver pedagogerna uppmuntra<br />
eleverna till att ställa frågor angående bokens innehåll även under tiden de läser, inte bara när<br />
de ska skriva recensionen.<br />
• Pedagogerna behöver hitta andra lösningar för de eleverna som har svårigheter att ta eget<br />
ansvar för sin läsning, t ex att en lärare stöttar och uppmuntrar just dem eller gör en läsgrupp<br />
ledd av en lärare.<br />
• Eleverna bör från början få veta hur länge (t ex tio veckor) de ska ha samma läspar och plats.<br />
Tema Veberöd förr och nu, F-3 Svaleboskolan Solrosen<br />
Under vårterminen <strong>2008</strong> arbetade F-3 på Solrosen med temat Veberöd förr och nu. Som en del i temat<br />
arbetade klass F-1 med bondgården förr och nu i tre intensiva veckor. Fokus har lagts på att eleverna<br />
ska vara medvetna om målen med arbetet.<br />
Mål<br />
”I vår barnskola F-3 skall barnen utveckla en historisk förståelse” (Mål för Veberöds barnskola)<br />
”Eleven skall känna till hembygdens historia…” (Lpo 94)<br />
Dessa mål bröt pedagogerna ned till följande mål i temaarbetet med bondgården förr och nu:<br />
- Veta något om hur Veberöd såg ut när byn bestod av gårdar.<br />
- Veta namnet på några bondgårdsdjur och hur de levde förr och nu.<br />
133
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Veberöd<br />
Resultat<br />
Pedagogerna började med att ta reda på elevernas förkunskaper i ämnet. Två och två fick de skriva ner<br />
allt de visste om bondgården. Därefter fick eleverna upplevelser i Veberöd med omnejd; området där<br />
Veberöds gårdar legat förr besöktes, en 4H-gård besöktes (Idala gård) liksom Kulturens Östarp.<br />
I klassrummet bearbetades upplevelserna och eleverna diskuterade, skrev, ritade, målade, sjöng, gjorde<br />
korsord och lekte lekar. Faktakunskap har berättats och diskuterats, vilket ledde till klassens<br />
gemensamma frågeställningar om bondgårdsdjuren. Därefter har eleverna själva valt olika djur att<br />
forska om utifrån frågeställningarna. Arbetet avslutades med en utvärdering av vad eleverna lärt sig,<br />
de fick återigen skriva vad de visste om bondgården två och två, utifrån klassens gemensamma frågeställningar.<br />
De fick också rita och skriva vad de visste om hur Veberöd såg ut förr.<br />
Eleverna såg själva att de har lärt sig när de jämförde texten de skrev i början av arbetet med texten de<br />
skrev i utvärderingen. De såg också sin kunskap i bilder de målat och korsord de löst och klarat av. En<br />
del i utvärderingen var att titta på de gemensamma frågorna på djuren och alla kände att de kunde<br />
svara på de flesta när det gällde en djurfamilj.<br />
Pedagogerna såg att barnen lär sig genom deras lust och engagemang. Föräldrar gav många positiva<br />
kommentarer. Eleverna berättade hemma om allt de lärt och upplevt i samband med arbetet. Föräldrar<br />
förvånades över hur mycket kunskap deras barn fått med sig genom att uppleva. När man har förstått<br />
och är förtrogen med kunskap kan man också återberätta den för andra. Pedagogerna såg att barnen<br />
lärt sig genom att de tolkade deras texter och bilder.<br />
Bedömning av måluppfyllelse/Analys<br />
Texter före arbetet innehöll enstaka ord som gris, ko, häst, kyckling, bonde och traktor. I genomsnitt<br />
en halv A4 sida skrevs. Texter efter temaarbetet innehöll detaljerad fakta om djuren på bondgården,<br />
var de bor, vad de äter, djurfamiljens namn. I genomsnitt skrev barnen en A4 sida. Pedagogerna<br />
bedömer att måluppfyllelsen är mycket god.Alla barn hade kunskap om något bondgårdsdjur från förr<br />
och nu, de flesta om flera djur vilket talar för en god måluppfyllelse. Även målet om hur Veberöd såg<br />
ut när byn bestod av bondgårdar är uppnått. Här hade eleverna ingen förkunskap, men genom bilder,<br />
texter och berättande har de visat sin nyvunna kunskap.<br />
Pedagogerna känner att det har varit ett tacksamt område att arbeta med. Nästan alla barn är<br />
intresserade av djur. Men även om man förklarar för eleverna att de har mål att uppnå, vad man ska<br />
lära sig – att det är till deras nytta, har de svårt att förstå vad som menas. Eleverna är 6-7 år och är i<br />
minsta laget för att förstå mål och dess innebörd. Detta är säkert också en träningssak, men att ”nå<br />
målen” är inget som i sig motiverar utan pedagogerna måste utmana barnen på annat vis och fånga deras<br />
intresse. Det tycker pedagogerna att de lyckats med genom att ge barnen upplevelser varvat med<br />
variationsrikt arbete i klassrummet. Att själv få uppleva och få vara med om saker och använda sina<br />
sinnen skapar motivation till att veta mer. Det har varit många diskussioner och frågor i klassrummet<br />
efter de gemensamma upplevelserna.<br />
Kanske hade arbetet kunnat vara under en längre tid för att ge mer fördjupad kunskap. Men arbetet<br />
med just bondgården kan egentligen fortsätta, men med nya mål och annan inriktning nästa termin.<br />
Eleverna tyckte det var roligt att själva få välja djur att lära mer om, och de satt i grupper och skrev,<br />
läste och ritade med dem som hade samma djur. Det var positivt eftersom de då kunde diskutera och<br />
hjälpa varandra. Detta skapade en dragkraft i arbetet.<br />
Nackdelen med det fria arbetet är att alla inte kan och inte tar eget ansvar utan behöver mer hjälp och<br />
stöd av pedagogerna. Elever som inte riktigt kommit igång med att läsa och skriva har nöjt sig med att<br />
forska om ett djur. Detta har gjort att ett fåtal elever endast har fördjupad kunskap om ett djur och då<br />
inte nått målet som var, ”Veta namnet på några bondgårdsdjur och hur de levde förr och nu”. Kanske<br />
skulle vi pedagoger erbjudit mer skapande verksamhet för att använda flera språk och möta alla elever<br />
på deras nivå ännu mer.<br />
134
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Veberöd<br />
När eleverna inledde med att skriva om bondgården hade de ungefär 15 minuter på sig vilket<br />
egentligen är för kort tid. Det är svårt att veta om resultatet blir riktigt eftersom många är i början av<br />
sin skrivinlärning och kan ha tyckt det var kämpigt att skriva. Pedagogerna kunde ha erbjudit dem att<br />
rita eller berätta för dem istället. När arbetet avslutades och eleverna fick skriva och rita allt de visste<br />
igen, fick tiden utökas. De skrev i ca 30 minuter och många hade kommentaren ”- Vi är inte klara”.<br />
Detta gör att eleverna hann skriva och rita mer andra gången, men samtidigt visar det också att de hade<br />
ett annat intresse för bondgården och dess djur nu.<br />
Åtgärder<br />
Inför nästa temaarbete kommer pedagogerna att vara mer uppmärksamma på den skapande<br />
verksamheten och på gruppdynamiken. Det är jätteviktigt att inte bara fokusera på vad barnen<br />
presterar med penna och papper utan att de lär med hela kroppen och att barn lär av varandra.<br />
Kunskap och lärande, Svaleboskolan F-3 Tegel<br />
Mål<br />
I den här undersökningen har vi utgått från de mål som rör kunskap i Lpo-94 kap.2:2<br />
”Eleven utvecklar sitt eget sätt att lära… kan utveckla och använda kunskaper och erfarenheter i så<br />
många olika uttrycksformer som möjligt som språk, bild, musik, drama och dans.”<br />
Resultat<br />
Arbetet är ämnesövergripande och temat nedbrytning är en del av en större helhet. Temat startar med<br />
att eleverna ställer en fråga: ”Vad vill jag lära mig mer om?” Temat avslutas med: ”Vad lärde jag<br />
mig?” Varje delperiod av temat avslutas med att eleverna utvärderar vad de gjort, vad som varit svårt,<br />
lätt, kul etc. Eleven sätter sitt arbete i relation till andra som man arbetat tillsammans med. ”Är det<br />
bättre att arbeta ensam alternativt tillsammans med en kompis? Får man lika mycket gjort/ lika lite?<br />
Lär man sig lika mycket ensam som tillsammans med andra? Vad har man lärt sig?”<br />
För att få syn på barnens lärande valde pedagogerna att göra en enkät med tolv av barnen, tre från<br />
varje åldersgrupp. De frågor som barnen fick ta ställning till var följande:<br />
Vad har du lärt dig om maskar?<br />
Vad har du lärt dig om jord?<br />
Vad har du lärt dig om gråsuggor?<br />
Hur har du lärt dig?<br />
Hur lär du dig?<br />
Hur vet du själv att du har lärt dig?<br />
Enkäten visade att eleverna kunde mer från början om maskar och jord och att gråsuggan visade sig<br />
vara ett mer spännande djur än pedagogerna trott. Pedagogerna märker i dialog med barnen att de<br />
erövrat ny kunskap. Däremot verkar det inte som om barnen har samma definition på kunskap som<br />
pedagogerna, de vuxna ser kunskap mer teoretiskt och barnen ser det vanligtvis som något mer<br />
praktiskt.<br />
Bedömning av måluppfyllelse/ Analys<br />
Eftersom eleven i sin kunskapssyn definierar sin kunskap i konkreta uttrycksformer anser pedagoger<br />
att eleverna når ovanstående mål. Underlaget är lite väl tunt för att vara riktigt tydligt. Pedagogerna<br />
kan även ha fått delvis missvisande svar då inriktningen på enkäten var skriftlig. Flera barn måste<br />
”svara rätt” och väljer då den enklaste utvägen genom att svara ”inget speciellt” eller ”vet inte” – svar.<br />
Åtgärd<br />
135
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Veberöd<br />
• Gå vidare med att fråga barnen ”Vad är kunskap?” istället för ”Vad har du lärt dig?”<br />
• Komplettera med muntliga intervjuer.<br />
Elevens syn på sitt lärande, Idalaskolan F-3<br />
Läsåret 07/08 har de gemensamma pedagogiska diskussionerna för Veberöds verksamhetsområde<br />
handlat om bedömning och IUP. Pedagogerna på Idala skola och fritidshem har utifrån dessa<br />
diskussioner valt att titta närmare på elevens ansvar, inflytande och syn på sitt lärande.<br />
Mål<br />
2.3 Elevernas ansvar och inflytande, Lpo 94<br />
Skolan ska sträva efter att varje elev tar ett personligt ansvar för sina studier och sin arbetsmiljö,<br />
successivt utövar ett allt större inflytande över sin utbildning och det inre arbetet i skolan<br />
2.7 Bedömning och betyg, Lpo 94<br />
Skolan ska sträva efter att varje elev utvecklar ett allt större ansvar för sina studier och utvecklar<br />
förmågan att själv bedöma sina resultat och ställa egen och andras bedömning i relation till de egna arbetsprestationerna<br />
och förutsättningarna.<br />
Med utgångspunkt i ovanstående mål ville vi titta på följande:<br />
- Hur pedagogerna arbetar för att synliggöra elevernas lärande.<br />
- Elevernas upplevelse av sitt eget lärande.<br />
- Hur pedagogernas vision av lärprocessen stämmer överens med elevernas upplevelse.<br />
Resultat<br />
Vi undersökte hur vi som pedagoger arbetar för att synliggöra elevernas lärande och diskuterade om<br />
eleverna når ovanstående läroplansmål genom de redskap vi använder. För att ta reda på elevernas<br />
tankar om sitt lärande intervjuades alla barn på Idalaskolan. Frågan som ställdes var: Hur vet du att du<br />
lärt dig något?<br />
Exempel på pedagogernas metoder för att synliggöra elevernas lärande:<br />
”Skoldagbok” där elever och pedagoger kan skriva in gemensamma och individuella mål för veckan.<br />
Mål som skrivs vid individuella utvecklingssamtal, sätts av en del pedagoger in i Skoldagboken. I<br />
informationsbrev till föräldrarna framgår det vad som pågår i undervisningen. Det blir underlag för<br />
utvärdering. Pedagogerna för anteckningar på olika sätt om varje elev för att kunna uppmärksamma<br />
deras lärande individuellt.<br />
I vissa klasser fyller eleverna tillsammans med pedagogerna i fält, då de vet att de uppnått ett mål. I<br />
varje fält står det skrivet ett mål t ex kan knyta skorna, kan dubbelt och hälften eller kan skriva med<br />
stor bokstav och punkt. Genom medvetna samtal med enskilda elever, synliggör pedagogerna<br />
tillsammans med eleverna hur de lär sig bäst och att det finns olika sätt att lära. Pedagogerna vill också<br />
utveckla en förmåga hos eleverna att formulera och sätta upp realistiska mål. LUS-schema,<br />
utvärderingar och IUP är redskap för pedagogerna när de dokumenterar lärande.<br />
Eleverna ser på sitt lärande på ett annat sätt än vad pedagogerna hade förväntat sig. Pedagogerna har<br />
verktyg för att se vad eleverna lärt sig som t ex LUS - schema, IUP och utvärderingar. Dessa verktyg<br />
nämnde eleverna inte alls. Eleverna sa det på ett mer konkret sätt - att man använder det man lärt sig,<br />
att det känns lätt eller att man jämför med hur det var innan. Ett formulär som IUP eller liknande, är ett<br />
vuxet sätt att se, dokumentera och beskriva lärandet. Genom att intervjua eleverna, ser pedagogerna<br />
hur eleverna ser på sitt eget lärande. Som svar på frågan om hur varje elev lär bäst svarar de oftast vad<br />
som är roligast. Pedagogerna har blivit mer medvetna om hur lärande synliggörs och tänker mer på<br />
mål, utvärderingar och framför allt på hur eleverna lär sig. Även eleverna har blivit mer medvetna om<br />
att det finns mål för deras lärande, främst eleverna i år 2 och 3.<br />
136
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Veberöd<br />
Bedömning av måluppfyllelse/analys<br />
Läroplansmålen om elevens eget ansvar för och inflytande över lärandet samt förmågan till<br />
självbedömning är långsiktiga mål som sträcker sig genom hela grundskolan. Med utgångspunkt från<br />
elevernas ålder och mognad bedöms de vara på väg att uppnå målen. Många elever är medvetna om<br />
sitt lärande men kan inte alltid sätta ord på det. Arbetet med ansvar, inflytande och bedömning kopplat<br />
till målen i läroplan och kursplaner kan utvecklas mer. Det är svårt att hitta en metod där eleven kan<br />
jämföra med sig själv så de kan se sin utveckling. Det är eleverna själva som ska få in ”tänket”.<br />
När pedagogerna frågade eleverna ”hur du vet att du har lärt dig något”, upplevdes situationen på olika<br />
sätt. För de yngre barnen var det en svår fråga och svårt att formulera svar. Eleverna behövde ledas in<br />
på rätt spår, utan att den vuxne skulle säga för mycket. Eleverna började ofta berätta om vad de lärt sig<br />
och hur de fått sin kunskap dvs. lärprocessen. Bland de äldre eleverna hade fler lättare för att beskriva<br />
svaret på frågan, men de svarar till en början som de förväntas svara och att de har svar som de tror att<br />
den vuxne vill ha. De kom också in på andra saker och behövde bli styrda tillbaka rätt till kärnfrågan.<br />
Att synliggöra elevens lärande tar tid, främst behövs tid för samtal. Det gäller att prata med eleverna<br />
om detta ofta. Det är svårt att hinna med i de stora barngrupperna. Personalen upplever en stress över<br />
att inte hinna med allt som ska göras och hinnas med. Det finns en osäkerhet där man inte ser helheten<br />
F-16. Läroplansmålen i år 5 och år 9 känns avlägsna för lärarna. Pedagogerna tar stort ansvar i barnens<br />
lärande men man saknar en gemensam syn på hur det ska gå till. Pedagogerna i de olika klasserna gör<br />
olika när det gäller skrivandet av mål, utvärderingar, överlämningar och inför utvecklingssamtal.<br />
Åtgärder<br />
• Fortsätta lyfta fram målen för eleverna och förtydliga dem.<br />
• Använda någon typ av ”portofolio” som följer barnet under lång tid för att synliggöra elevens<br />
lärande.<br />
• Gemensam digital IUP-mapp i Fronter skulle göra att pedagogerna lättare har tillgång till<br />
elevernas underlag för bedömning.<br />
• Fortsatta pedagogiska diskussioner för gemensamma pedagogiska idéer och en röd tråd.<br />
• Utveckla arbetet med målformuleringar, utvärderingar, överlämnande och IUP för att skapa en<br />
samsyn.<br />
• Pedagogerna måste hela tiden vara medvetna om och tänka på hur de arbetar med eleverna för<br />
att inte glömma bort målet ”nyfikenhet och lust att lära”.<br />
Formativ bedömning, Svaleboskolan 4-9<br />
(Man skiljer mellan två typer av bedömning – formativ och summativ. Den formativa bedömningen är<br />
en bedömning för lärande dvs. hur långt en elev har kommit mot det uppsatta målet och vilket som är<br />
nästa steg. Den summativa bedömningen innebär bedömning av ett slutresultat, t.ex. poäng på ett<br />
prov.)<br />
Mål<br />
”Skolan skall sträva efter att varje elev utvecklar ett allt större ansvar för sina studier och utvecklar<br />
förmågan att själv bedöma sina resultat och ställa egen och andras bedömning i relation till de egna<br />
arbetsprestationerna och förutsättningarna (LPO 94 Kap 2.7, Mål att sträva mot)<br />
Formativa bedömningskriterier ska användas i det dagliga arbetet för att göra eleverna medvetna om<br />
hur långt de har kommit mot läroplanens mål. Det ska vara tydligt när och hur bedömning sker.<br />
Genom den formativa bedömningen ska eleverna bli medvetna om sin egen kunskapsutveckling.<br />
Resultat<br />
137
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Veberöd<br />
All pedagogisk personal har under läsåren 06/07 och 07/08 utbildats inom IUP-arbete och formativ<br />
bedömning. Detta har skett genom föreläsningar, gruppdiskussioner och arbete i arbetslagen utifrån<br />
Tankesmedjan ”IUP, bedömning och betygssättning”.<br />
Läsåret 07/08 har några lärare från åk 4-9 tillsammans med en doktorand från Malmö högskola arbetat<br />
vidare med den formativa bedömningen i verksamheten. Arbetslagen fick i uppgift att, inom ett<br />
arbetsområde, utforma mål och bedömningskriterier utifrån ett formativt tänkande. Arbetslagen 4,5<br />
och 6 har under läsåret utgått från de samhällsorienterande ämnena, eftersom man enades om att det<br />
var inom de ämnena de behövde utveckla målbeskrivningen. Pedagoger och skolledning ägnade ett<br />
antal pedagogiska konferenser åt att planera arbetsområden, utifrån ett formativt tänkande. I skolår 7-9<br />
har två pedagoger utarbetat bedömningsmatriser inom delar av sina ämnesområden svenska/engelska<br />
och matematik/naturorienterande ämnen.<br />
Resultatet av arbetet har blivit att diskussionerna inför ett nytt arbetsområde har förändrats till ett mer<br />
mål- och bedömningsorienterat tänkande. När arbetsområden har presenterats för eleverna har de samtidigt<br />
fått veta vad som kommer att bedömas och hur. Under arbetets gång har eleverna i samtal med<br />
pedagogerna kunnat följa sin väg mot de uppsatta målen. I skolår 7-9 har arbetet spridits till fler lärare<br />
som undervisar i samma ämnen. Målet är att alla elever bedöms utifrån samma kriterier oberoende av<br />
vilken lärare man har. Eleverna känner sig lite undrande nu i början eftersom de t.ex. inte får en<br />
bedömning på sin uppsats. De får en gällande språket, en på innehållet, en på upplägget o.s.v.<br />
Bedömning av måluppfyllelse/Analys<br />
Utifrån diskussioner i arbetslagen och på pedagogiska konferenser har det tydliggjorts att målen ännu<br />
inte är uppnådda. Arbetslagen har hittills inte genomfört ovanstående mål i alla ämnen, men det<br />
ändrade tankesättet är ett steg i rätt riktning.<br />
Anledningarna till att målet inte nåtts tillfullo kan bero på följande faktorer: Inför arbetet med formativ<br />
bedömning 07/08, hade pedagogerna inte tillräcklig förförståelse i ämnet trots IUP-arbetet under<br />
läsåret 06/07. Lärarna upplevde att det till att börja med var svårt att uppfatta strukturen i arbetet med<br />
bedömning och det var för långt mellan de pedagogiska diskussionerna. Det upplevdes inte tydligt vad<br />
arbetet skulle leda till och hur fortsättningen skulle se ut. Efterhand har arbetet med bedömning varit<br />
mer verklighetsförankrat, med uppgifter i arbetslagen. Förutsättningarna har ändrats, med t ex skriftliga<br />
omdömen och mål i årskurs 3 som aktualiserar bedömningsdiskussionerna.<br />
Uppgiften att implementera det ”nya” bedömningssättet visade sig vara betydligt svårare än väntat,<br />
framförallt i vissa ämnen. Lärarna har problem att skilja mål från bedömningskriterier. Dessutom är<br />
det svårt att formulera så tydliga kriterier att det går att utvärdera måluppfyllelsen. Det saknades<br />
konkreta exempel att utgår ifrån som skulle kunna komma till användning vid det egna arbetet med att<br />
formulera mål och kriterier.<br />
Lärarna tolkar målen i styrdokumenten olika vilket leder till svårigheter med att formulera<br />
bedömningskriterierna. Lärarna uppfattar det som att formativ bedömning är lättare att tillämpa i de<br />
senare skolåren, där man redan arbetar efter betygskriterier. Lärarna i de tidigare skolåren upplever<br />
också en svårighet i att bara bedöma elevernas arbete vid speciella tillfällen eftersom helhetsbilden står<br />
i fokus och lärarna träffar eleverna under hela skoldagen.Pedagogerna har även tidigare utgått från<br />
målen i kursplanerna när de planerat arbetsområden, men när det gäller måluppfyllelsen har de haft<br />
svårt att förklara varför de bedömt som de har gjort. Att få verktyg för att kunna verbalisera<br />
kunskaperna eleverna har, har setts som positivt av många pedagoger.<br />
Att förändra arbetet med mål, kriterier och examination har tagit mycket tid men har också gjort att<br />
kvaliteten på undervisningen höjts. Detta är en process för både lärare och elever. Det tar tid men ökar<br />
kvaliteten.<br />
Att få förmånen att arbeta tillsammans med en doktorand har upplevts som mycket positivt och<br />
diskussionerna har varit utvecklande.<br />
138
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Veberöd<br />
Åtgärder<br />
• Arbetet med formativ bedömning fortsätter under kommande läsår genom pedagogiska<br />
diskussioner kring mål och bedömningskriterier och genom fortsatt arbetet i klasserna.<br />
• Lärarna ska utarbeta bedömningsmatriser i alla ämnen och elevernas användning av<br />
matriserna för att bedöma sig själva och sina kamrater ska utvecklas.<br />
INFLYTANDE ÖVER LÄRANDET TEMA KR 2005<br />
Barnens inflytande, förskolor och familjedaghem<br />
Mål<br />
”Förskolan skall sträva efter att varje barn utvecklar sin förmåga att förstå och att handla efter<br />
demokratiska principer genom att få delta i olika former av samarbete och beslutsfattande.” (Läroplan<br />
för förskolan, sid. 11)<br />
Utifrån detta läroplansmål bestämde sig pedagogerna för att:<br />
- undersöka hur barnen ges möjlighet att bilda egna uppfattningar och få ett konkret inflytande i<br />
verksamheten utifrån sina egna förutsättningar.<br />
- undersöka hur barnen ges möjlighet att uttrycka sina åsikter i beslut som rör dem.<br />
Resultat<br />
Diskussioner om barnens inflytande över deras lärande utmynnade i följande undersökning:<br />
Hur ser lokalerna ut ur barnens perspektiv?<br />
Hur har barnen inflytande i verksamheten idag?<br />
Pedagogerna gick ner på golvet för att få en inblick i vad barnen möter i sin dagliga miljö. De tittade<br />
på hur olika verksamheter hade synliggjort och tillgängliggjort olika material. Pedagogerna<br />
reflekterade över vad barnen har för inflytande i sin vardag idag. Efter det frågade de barnen vad de<br />
anser sig kunna bestämma samt vem de tycker bestämmer. Arbetet resulterade på flera ställen i en<br />
speciell dag då barnen fick bestämma innehållet utifrån vissa ramar. I några grupper lyftes då frågan<br />
fram: Lyssnar alla på dig?<br />
Vidare fortsatte arbetet med frågeställningarna:<br />
Vad leker barnen i de olika rummen?<br />
Finns det rum som inte utnyttjas?<br />
Genom observationer av barnens lek försökte pedagogerna kartlägga om de olika rummen nyttjades<br />
och hur med utgångspunkt från individer, ålder, genus och kultur.<br />
Diskussionerna fortsatte i de olika arbetslagen kring demokrati och dess innebörd. Dessutom<br />
observerade och reflekterade pedagogerna kring barnens möte med demokrati i deras vardag.<br />
Har förskolorna en demokratisk miljö?<br />
Hur syns det?<br />
Vad säger läroplanen om demokrati?<br />
Påverkar vuxenreglerna barnens inflytande och på vilket sätt?<br />
Diskussionerna har varit levande i de olika verksamheterna. Pedagogerna har ifrågasatt om två närliggande<br />
avdelningar måste ha var sitt dockrum och var sitt byggrum. Kan man nyttja varandras lokaler<br />
och då få fler sorters rum och därmed möta barnens behov och intresse i större utsträckning?<br />
Respektive avdelnings lokalförutsättningar ser väldigt olika ut. Trots detta har pedagogerna uppfattat<br />
139
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Veberöd<br />
att det inte är några stora skillnader på vilka material avdelningarna har och vad barnen leker. En del<br />
har förbättrat tillgängligheten till materialen, genom att ta bort skåpsdörrar eller satt upp foto på materialen<br />
på dörrarna.<br />
Diskussionerna utifrån genusperspektivet i förhållande till barnens miljö/vardag i verksamheten ledde<br />
fram till slutsatsen: Låt intresset styra och inte om man är flicka eller pojke. När ämnet demokratisk<br />
miljödiskuterades väcktes det några olika infallsvinklar såsom genusperspektiv, ”vuxenregler/normer”<br />
(både tysta och uttalade) och kultur. De flesta barnen tyckte i första läget att pedagogerna bestämde,<br />
men efter diskussion kom många barn fram till att det finns många situationer där de får lov att<br />
bestämma, som t.ex. vilken frukt de ska äta, hur mycket mat de ska ta upp, med vem, var och vad de<br />
ska leka. Den dagen barnen själv fick bestämma, resulterade i de flesta barngrupper i att dagen inte<br />
skilde sig något nämnvärt från en dag då pedagogerna planerar verksamheten. De barn som fick<br />
följdfrågan: lyssnar alla på dig, svarade i stort sett alla att de vuxna lyssnade, men däremot inte alla<br />
barn.<br />
Bedömning av måluppfyllelse/Analys<br />
Genom att tydliggöra för barnen när de får bestämma har barnen fått en större insikt i deras möjlighet<br />
till inflytande. Ett dilemma som dök upp redan under inledningen, var de olika fokus som vi ställdes<br />
inför, det vill säga vuxenperspektiv eller barnperspektiv. Barns möjlighet till inflytande påverkas av<br />
olika faktorer såsom deras egen förmåga, intresse, olika normer och regler och vuxennärvaro.<br />
Genom vår ”kartläggning” av hur vi arbetat har vi tagit del av varandras tips och lösningar. Vårt<br />
förhållningssätt till varandra och barnen har synliggjorts. Detta har lett till att en del förändringar<br />
genomförts under arbetets gång. Avdelningarna har olika förutsättningar att nå målen (barnantal,<br />
personaltäthet, kompetens, intressen, speciella behov, miljö, arbetslagssammansättning).<br />
Vårt arbete/diskussioner/reflektioner har väckt nya tankar och en annan medvetenhet hos pedagogerna.<br />
Detta har resulterat i en vidareutveckling i verksamheten och förändringar i miljön. Pedagogerna har<br />
blivit mer medvetna gällande nyttjande av lokalerna och placering av materialet.<br />
Genusperspektivet har genomsyrat alla frågeställningar under arbetets gång, vilket också har påverkat<br />
vår uppfattning och tolkning av hur vi arbetar med demokrati i vår verksamhet. Vi ville se om vår hypotes<br />
höll gällande hur vi arbetar med genusfrågor utifrån läroplanens riktlinjer.<br />
Åtgärder<br />
I vårt fortsatta arbete med barns möjlighet till inflytande över sitt lärande, vill vi fokusera på deras<br />
möjlighet att påverka:<br />
• inne- och utemiljö.<br />
• val av tema<br />
• planerade aktiviteter<br />
För att kunna arbeta på ett tillfredsställande sätt med barns individuella utveckling enligt läroplanen, är<br />
personaltätheten en viktig del och även kravet på kvalificerade vikarier.<br />
2.3 Nationella prov och meritvärden<br />
Nationella prov skolår 5<br />
Resultatet överensstämmer med föregående år beträffande matematik och svenska, dvs. ca 90% når<br />
målen. Däremot är resultatet i engelska väsentligt bättre; här når 97% av eleverna målen. Dock kan vi<br />
inte vara riktigt nöjda förrän alla elever når målen. Vi måste analysera resultaten och undersöka vilka<br />
140
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Veberöd<br />
moment som är svåra för eleverna och vad vi kan göra för att eleverna ska nå fram till en till bättre<br />
måluppfyllelse.<br />
Nationella prov skolår 9<br />
Fördelning av resultat på de nationella proven i skolår 9 (antal elever)<br />
Svenska Engelska Matematik<br />
Ej G 4 SvA elever 6 ej deltagit i allt + 1 1 ej deltagit<br />
G 23 19 39<br />
VG 30 28 24<br />
MVG 17 20 10<br />
Slutbetyg<br />
Svenska Engelska Matematik<br />
Ännu ej G 3 2 2<br />
G 29 25 36<br />
VG 20 22 26<br />
MVG 22 25 10<br />
Antal elever som ej nådde godkänt i kärnämnena.<br />
Svenska 3 st = 4 %<br />
Engelska 2 st = 2,7%<br />
Matematik 2 st = 2,7%<br />
Betyg och behörighet skolår 9<br />
Meritvärden<br />
Meritvärden på elevernas slutbetyg i skolår 9:<br />
Meritvärden beräknas genom en summering av elevens betyg. (G=10p, VG=15p, MVG=20p)<br />
Medelmeritvärde Svalebo avseende läsår Kvinna Man Totalt<br />
07/08 219,1 227,0 222,8<br />
06/07 238,3 217,1 226,9<br />
05/06 244,2 209,4 225,4<br />
04/05 233,9 222,5 227,7<br />
03/04 233,8 209,4 220,3<br />
02/03 227,4 205,7 216,7<br />
01/02 245,1 208,2 225,3<br />
Alla läsår 234,6 214,1 223,8<br />
Svaleboskolans meritvärden ligger för år <strong>2008</strong> över riksgenomsnittet, men något under genomsnittet<br />
för <strong>Lunds</strong> <strong>kommun</strong>.<br />
Gymnasiebehörighet<br />
per läsår<br />
Svaleboskolan<br />
141
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Veberöd<br />
Behörig<br />
Ej behörig<br />
Total<br />
07/08 92,0 % 8 % 100,0%<br />
06/07 97,4% 2,6% 100,0%<br />
05/06 94,5% 5,5% 100,0%<br />
04/05 97,8% 2,2% 100,0%<br />
03/04 96,5% 3,5% 100,0%<br />
02/03 100,0% 100,0%<br />
01/02 100,0% 100,0%<br />
Alla läsår 96.9% 3,1% 100,0%<br />
Totalt av våra 77 elever är 5 elever inte behöriga till gymnasiet.<br />
2.4 Barn- och skolnämnd Lund Östers Mål<br />
Språkutveckling i förskolan och i familjedaghemmen<br />
142<br />
Båda könen -- behörighet<br />
till gy:s NP<br />
Mål<br />
Att göra förskolebarnet språkligt medvetet.<br />
Att uppmärksamma barn i behov av särskilt stöd i ett tidigt skede.<br />
Att ge alla barn samma förutsättningar och förbereda för en god läsinlärning.<br />
Resultat<br />
En viktig del i förskolans och dagbarnvårdarnas arbete är att arbeta med barns språkutveckling. Forskning<br />
visar på ett samband mellan god språkutveckling och läsinlärning. Genom leken stimuleras språket<br />
på ett lustfyllt sätt i verksamheten och det är viktigt att fånga de naturliga samtal och samspel som<br />
uppkommer i vardagen. Pedagogerna arbetar också dagligen med att utveckla barns språk genom att<br />
bland annat läsa sagor, rimma, sjunga och ge barnet talutrymme i gruppen. Arbetet ska leda till att<br />
barnen blir språkligt medvetna.<br />
Specialpedagogerna som arbetar i förskolan träffar pedagogerna som ansvarar för blivande skolbarn på<br />
särskilda språkträffar, en per termin. Där har man genomgång av språklig medvetenhet kopplat till senaste<br />
forskning, tittar på Läsutvecklingsschemat (LUS). Man delger varandra språkmaterial samt<br />
diskuterar språkutveckling. Därefter arbetar pedagogerna med språklig medvetenhet i sina<br />
barngrupper. Arbetet följs upp med en rimgenomgång i slutet av året. Att kunna rimma är ett tecken på<br />
språklig medvetenhet. Resultatet av rimgenomgången 2007 blev att 95 % klarade av att rimma. Det är<br />
något färre än förra året, men skillnaden är marginell.<br />
Åtgärder<br />
• Arbetet med språklig medvetenhet i förskola/familjedaghem kommer att fortgå.<br />
• Pedagogerna tar tillvara de vardagliga samtalen med barnen på ett målmedvetet sätt.<br />
• Det finns en önskan inom förskoleverksamheten att förskoleklassens pedagoger bjuds in till<br />
diskussion om språklig medvetenhet.<br />
Språkutveckling i skolan
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Veberöd<br />
Mål<br />
Att det hos eleverna i Veberöds skolor pågår en ständig utveckling av språk- och läsförmågan, så att<br />
de när de lämnar verksamheten har utvecklat ett rikt och varierat språk och en fullgod läsförmåga.<br />
Resultat<br />
I Veberöd fortsätter pedagoger och skolledning att lägga stor vikt vid att elevernas läsförmåga<br />
utvecklas. Det är oerhört viktigt att man tidigt upptäcker elever som inte utvecklas som förväntat. Det<br />
finns schemalagd läsning liksom tidigare och i vissa klasser genomförs hela läsdagar då och då. Specialpedagogerna<br />
har gjort en inventering av vilka olika former av screening det finns att tillgå. Vid<br />
genomgången av de olika testen för screening av läsförmåga fann vi att många av dem verkar<br />
föråldrade och kanske inte mäter det som avses.<br />
I verksamheten finns en grupp kallad SoL-gruppen(SoL – Språk- och Läsutveckling), som består av<br />
pedagoger från förskola till år 9, skolbibliotekarie samt en skolledare. Gruppens uppgift är att initiera<br />
och stimulera till olika former av insatser för att främja elevernas utveckling. Dessutom kan gruppen ta<br />
initiativ till kompetensutveckling av personalen. En personalenkät föregående läsår visade att det fanns<br />
ett behov av kompetensutveckling rörande kompensatoriska hjälpmedel för elever med specifika läs-<br />
och skrivsvårigheter/dyslexi. I augusti anordnade SoL-gruppen via SIT (Specialpedagogiska<br />
InsTitutet) dels en föreläsning och dels praktiskt kunskap i användningen av de olika hjälpmedlen.<br />
Kompetensutvecklingen via SIT upplevdes som mycket meningsfull och gjorde att pedagogerna nu<br />
har lättare för att hjälpa de elever som behöver kompensatoriska hjälpmedel.<br />
SoL-gruppen har, i samarbete med skolbiblioteket, erbjudit personalen att delta i läsecirklar där man<br />
läser nyutkommen barn- och ungdomslitteratur. Gruppen har också diskuterat hur man bäst ska<br />
stimulera elever som inte gärna läser och som har svårt att hitta böcker som intresserar dem.<br />
Samarbetet med skolbibliotekarierna är av stor betydelse för arbetet med elevernas läsutveckling.<br />
Deras stora kunskap om barn- och ungdomslitteratur gör att de kan ge eleverna tips och råd och<br />
därigenom öka elevernas lust att läsa. Personalens kunskap genom läsecirklar bidrar också till att<br />
eleverna kan få hjälp att välja litteratur som passar dem.<br />
Åtgärder<br />
• Specialpedagogerna arbetar tillsammans med arbetslagen vidare med att hitta adekvata lästest<br />
och under kommande läsår ska vi bestämma vad som ska användas i de olika årskurserna som<br />
ett komplement till LUS.<br />
• Genusperspektivet på läsning kommer att uppmärksammas via SoL-gruppen.<br />
143
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Veberöd<br />
LUS (Läsutvecklingsschema)<br />
Samtliga elever har följts upp under året. Vi har här valt att följa samma grupp elever som föregående<br />
år. De går nu i årskurs 8.<br />
LUSpunkt Pojkar Flickor<br />
2005 2006 2007 <strong>2008</strong> 2005 2006 2007 <strong>2008</strong><br />
12 1 1<br />
13 2 1 1 1 1<br />
14 1<br />
15 5 4 5 2 3 1<br />
16 1 1 1 2<br />
17 12 13 8 7 10 5 1 1<br />
18a 18 18 17 10 22 21 16 2<br />
18b 1 6 8 14 2 8 15 23<br />
18c 1 10 2 4 9<br />
19 1<br />
L 2<br />
Det har skett en liten utjämning mellan flickor och pojkar, men fortfarande ligger flickorna ett steg<br />
före i sin läsutveckling.<br />
Bedömning av måluppfyllelse/Analys<br />
Det blir tydligt i tabellen att det verkligen sker en läsutveckling mellan de olika mättillfällena. Vid<br />
personalens utvärdering framgick det att man genom LUS känner sig säker på att hitta de elever som<br />
har svag läsförmåga. Vid utvecklingssamtal känns det också bra att kunna visa för föräldrarna hur<br />
långt deras barn kommit.<br />
Att LUS är obligatoriskt för alla elever upplevs som både positivt och negativt. Positivt att verkligen<br />
följa elevernas utveckling beträffande läsförmåga, men LUS måste kompletteras med andra<br />
screeningmetoder för att också följa upp elevernas läsförståelse. Man tycker också att punkterna i vissa<br />
fall inte kommer i ”rätt” ordning och att olika pedagoger bedömer olika. Det behövs mycket tid för<br />
diskussioner pedagogerna emellan. Man tycker också att det behövs mer kompetensutveckling för att<br />
man ska känna sig säker i sin bedömning.<br />
Lokal styrelse<br />
I Veberöd finns ett politiskt beslut att ha en Lokal styrelse. Lokal styrelse har rätt att påverka urvalet<br />
av ämnen i elevens val. Lokal styrelse får även ha synpunkter på fördelningen av<br />
undervisningstimmar. Den lokala styrelsen består av representanter från föräldrar, skolan, elever samt<br />
politiker. Föräldrarna är i majoritet.<br />
Mål<br />
Att skapa ett forum för samarbete mellan hem och skola och se till att frågor lyfts fram och diskuteras.<br />
Resultat<br />
Under det gångna året har det varit sex sammanträden.<br />
Ämnena i Elevens val har antagits. Lokal styrelse har varit engagerad i ”Hälsans dag”. (En<br />
aktivitetsdag i Veberöd)<br />
Timplanelös skola har diskuterats. Representanter från Vikingaskolan har redogjort för hur de arbetar<br />
timplanelöst. Måltidsservice bjöds in till diskussion om skolmåltiderna. Diskussioner har förts<br />
144
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Veberöd<br />
angående ny föräldraenkät. Föräldraenkäten genomfördes sedan från skolans håll. (se resultat nedan)<br />
Protokollen läggs ut på skolans hemsida, anslås i alla personalrum, på Medborgarkontoret och på<br />
Skolförvaltningen men det är få föräldrar utanför Lokal styrelse som tar del av protokollen.<br />
Åtgärder<br />
Den lokala styrelsen behöver informera mer om sin verksamhet så att alla föräldrar känner till den och<br />
kan vända sig till ledamöterna i olika frågor. Information från mötena måste nå fler föräldrar.<br />
Föräldraenkät<br />
Mål<br />
Alla som arbetar i skolan skall<br />
samarbeta med elevernas vårdnadshavare så att man tillsammans kan utveckla innehåll och<br />
verksamhet (LPO-94 Kap 2:4 Skola och hem)<br />
Resultat<br />
En föräldraenkät angående vårdnadshavarnas syn på skolans verksamhet har genomförts i skolåren 2,<br />
5 och 8. Sammantaget blev svarsfrekvensen 40%. Trots den låga svarsfrekvensen kan man skönja<br />
vissa frågor som det tycks råda samstämmighet kring och vissa frågor som vi behöver arbeta vidare<br />
med.<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
35<br />
30<br />
25<br />
20<br />
15<br />
10<br />
5<br />
0<br />
Vilken är er helhetsbild av Veberöds<br />
skolors verksamhet?<br />
Mycket bra Bra Mindre bra Dålig Ej ifyllt<br />
Upplever ni att föräldrainflytandet har<br />
ökat genom den lokala styrelsen?<br />
Ja Nej Vet ej Ej ifyllt<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
80<br />
60<br />
40<br />
20<br />
0<br />
145<br />
Känner ni att ni har insyn i skolans<br />
verksamhet?<br />
Ja Nej Ej ifyllt<br />
Upplever ni ett bra gensvar av<br />
skolpersonal då ni kontaktar oss i<br />
olika frågor?<br />
ja nej inte behov ej ifyllt
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Veberöd<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
Har ni tagit del av informationen på<br />
skolans hemsida?<br />
ja nej Ej ifyllt<br />
70<br />
60<br />
50<br />
40<br />
30<br />
20<br />
10<br />
0<br />
146<br />
Har ni fått information om målen för<br />
undervisningen i ert barns klass?<br />
ja nej Ej ifyllt<br />
Analys<br />
De vårdnadshavare som besvarat enkäten tycks vara nöjda med verksamheten och informationen.<br />
Majoriteten uppger också att de upplever sig ha insyn i skolans verksamhet. Det finns ingen fråga som<br />
belyser hur stort inflytande vårdnadshavarna tycker att de har eller önskar men knappt hälften tycker<br />
att det har ökat genom den lokala styrelsen.<br />
Åtgärder<br />
• Resultatet av enkäten visar att den lokala styrelsen behöver informera mer om sin verksamhet<br />
så att alla föräldrar känner till den och kan vända sig till ledamöterna i lika frågor. Detta<br />
kommer att diskuteras kommande läsår.<br />
2.5 Likabehandlingsplan<br />
Resultat<br />
Förra årets handlingsplan för likabehandling utvärderades av all pedagogisk personal i juni. Dessutom<br />
gjorde alla elever i skolan någon form av trivselenkät under våren. Därefter gjordes en revidering av<br />
handlingsplanen.<br />
Bedömning av måluppfyllelse/analys<br />
Skolledarna bedömer att likabehandlingsarbetet i Veberöds verksamhetsområde är bra. Vi har en<br />
fungerande likabehandlingsplan och handlingsplan samt flera grupper och projekt som fungerar bra<br />
och personalen är engagerad i dessa frågor. I förra läsårets handlingsplan hade vi för många mål att<br />
uppnå vilket vi inte lyckades med fullt ut. Några mål kvarstår i årets handlingsplan och andra är<br />
borttagna eller omskrivna. Arbetet utifrån likabehandlingsplanen är ständigt pågående.<br />
Åtgärder<br />
Mål för likabehandlingsarbetet i verksamhetsområdet <strong>2008</strong>/2009:<br />
- Arbeta för en gemensam värdegrund för personal, barn/elever och föräldrar.<br />
- Öka kunskapen om de olika diskrimineringsgrunderna.<br />
- Stärka barnens/elevernas självkänsla och självförtroende.<br />
- Skapa gemenskap mellan barn/elever i olika åldrar.<br />
- Samordna värdegrundsarbetet, dels mellan de olika verksamheterna förskola och skola dels<br />
mellan enheterna inom samma verksamhet.<br />
- Skapa en trygg verksamhet för medarbetare, barn och elever.<br />
Dessa mål når vi genom att<br />
• SAMS-gruppen förskola-skola arbetar för samverkan mellan de olika verksamheterna.<br />
• Eleverna i skolår F-6 samt de äldsta barnen i förskolan genomför under våren en temavecka<br />
under rubriken ”Om du var jag”.<br />
• Förbättra och utveckla systemet med vänklasser/grupper.<br />
• SAMS-gruppen planerar en gemensam uppstartsdag ht-09 för alla skolelever och utgår från<br />
våra fem värdegrundsord/regler.
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Veberöd<br />
• Gemensam temadag för skolår 9 om hur man förhåller sig till varandra i samhället som helhet.<br />
• Bedriva ett intensivt värdegrundsarbete vid uppstart av nya grupper.<br />
• Ett föräldramöte/år innehåller värdegrundsdiskussioner.<br />
• Varje skolenhet aktualiserar de gemensamma reglerna.<br />
• Reglerna revideras årligen i SAMS-gruppen. Reglerna skickas hem till alla vårdnadshavare i<br />
skolan för underskrift.<br />
• Fortsatt satsning på utbildning i sex och samlevnad för elever i skolår 9.<br />
• Utifrån trivselenkätens och barn- och elevintervjuernas resultat genomföra förändringar.<br />
• Kompetensutveckling<br />
• Verksamhetsområdets handledare utbildar personal i Skolkomet.<br />
• Föreläsning för all personal om etnicitet.<br />
• Erbjuda personalen att delta i en läsecirkel på temat värdegrund.<br />
• Utbilda fler vuxna i det mobbningsförebyggande arbetet enligt KIS-modellen (Kamratstödjare<br />
i skolan)<br />
• Hela Likabehandlingsplanen utvärderas vart tredje år och handlingsplanen utvärderas varje år i<br />
juni.<br />
2.6 Trivselenkät och LUNK<br />
I skolorna genomförs varje vår en trivselenkät. Dessutom besvarar elever i åk 8 en större enkät som<br />
genomförs i hela <strong>Lunds</strong> <strong>kommun</strong> (LUNK).<br />
Mål<br />
”Skolan ska sträva efter att varje elev utvecklar sin förmåga att göra och uttrycka medvetna etniska<br />
ställningstaganden grundade på kunskaper och personliga erfarenheter, respekterar andra<br />
människors egenvärde, tar avstånd från att människor utsätts för förtryck eller kränkande behandling,<br />
samt medverkar till att bistå andra människor, kan leva sig in i och förstå andra människors situation<br />
och utvecklar en vilja att handla också med deras bästa för ögonen och visar respekt för och omsorg<br />
om såväl närmiljön som miljön i ett vidare perspektiv.” (ur Läroplan för det obligatoriska<br />
skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet Lpo 94, s.8)<br />
Trivselenkät, skolår F-3<br />
Resultat<br />
En trivselenkät gjordes i maj <strong>2008</strong> och frågorna rörde både skola och fritids. Nästan alla elever trivs<br />
bra eller mycket bra i sin klass och fritidsgrupp. Det händer att de blir retade eller tvungna att göra<br />
något som de inte vill men så gott som alla berättar alltid om det inträffade för en vuxen och eleverna<br />
upplever att de vuxna lyssnar på dem och tar det inträffade på allvar. Okamratliga beteenden som<br />
öknamn, retningar, utfrysning, våld och fula ord förekommer. Det enligt eleverna vanligaste<br />
okamratliga beteendet är fula ord. Intressant är att endast ett fåtal av eleverna svarar att de själva<br />
brukar slå, tvinga eller reta någon och har de gjort det har det endast hänt en gång.<br />
Bedömning av måluppfyllelse/analys<br />
Eleverna trivs och är trygga i skolan och på fritids. De flesta tar avstånd från att andra utsätts för kränkande<br />
behandling men okamratliga beteenden förekommer ändå. De vuxna tar det som händer på<br />
allvar och arbetar ständigt med detta. En anledning till att fler elever upplever att det förekommer<br />
okamratliga beteenden än som svarar att de själva utsätter andra för detsamma kan ha flera<br />
förklaringar. Det kan vara svårt att sätta sig in i hur andra uppfattar det man säger eller gör. Det kan<br />
också vara jobbigt att berätta att man själv gör något som man vet är fel.<br />
147
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Veberöd<br />
Åtgärder<br />
Fortsatt arbete med trivselfrågor i skolan och nolltolerans mot mobbning och kränkningar utifrån likabehandlingsplanens<br />
handlingsplan. Diskussioner med eleverna om hur andra kan känna sig kränkta i<br />
en situation som inte alls är menad så.<br />
Trivselenkät, skolår 4-5 Svalebo<br />
Sedan tre år tillbaka är inte eleverna i skolår 4-5 indelade i klasser, utan de är grupperade på olika sätt<br />
efter undervisningens innehåll. Samma antal pedagoger som om det varit klasser arbetar med eleverna.<br />
Trivselenkätens resultat analyseras här utifrån detta perspektiv.<br />
Mål<br />
• Ökad hjälp till eleverna med fler pedagoger under vissa arbetspass.<br />
• Mer flexibla elevgrupperingar.<br />
• Ökad trygghet bland eleverna då fler vuxna känner alla eleverna<br />
• Större gemenskap mellan alla barn i samma ålder.<br />
• Eleverna har många kompisar att välja mellan.<br />
• Ingen konkurrens mellan olika klasser.<br />
• Större arbetsgemenskap och arbetsglädje hos pedagogerna som kommer eleverna till del.<br />
Bedömning av måluppfyllelse/analys<br />
Vårterminens trivselenkät bland eleverna i årskurs 5 visar ett mycket gott resultat. En viktig bidragande<br />
faktor bedöms av pedagoger och skolledning vara organisationsmodellen. Det finns givetvis<br />
även nackdelar med denna organisation, som att schemat blir mer bundet och det ges mindre utrymme<br />
till spontana idéer. Föräldrarna lär inte känna varandra på samma sätt som om det hade varit en mindre<br />
klass. Utflykter och studiebesök blir krångligare att organisera. Fördelarna överväger hittills.<br />
LUNK <strong>2008</strong> i Svaleboperspektiv, åk 8<br />
Under perioden februari - mars <strong>2008</strong> genomförde eleverna i skolår 8 på grundskolan och år 2 på gymnasiet<br />
en enkät – LUNK (<strong>Lunds</strong> UngdomseNKät) <strong>2008</strong>. Enkäten kommer att vara årligen<br />
återkommande, och innehåller en kartläggning av skolupplevelsen jämte ett fördjupningsavsnitt kring<br />
ett fokusområde. (Fokusområdet <strong>2008</strong> var alkohol, tobak och droger och för att garantera<br />
anonymiteten är materialet för fördjupningsavsnittet inte nedbrutet på skolnivå).<br />
Resultat<br />
På Svaleboskolan besvarade 87 % av eleverna enkäten, vilket är bland det högsta svarsdeltagandet i<br />
<strong>Lunds</strong> <strong>kommun</strong>. Eleverna svarar utifrån sin upplevda situation, och siffermaterialet kan därför inte<br />
tolkas utifrån en absolut objektiv analys av förhållandena på den enskilda skolan eller förhållandena i<br />
<strong>kommun</strong>en. Resultat av LUNK har under hösten återkopplats till medverkande elever samt till medarbetarna<br />
på Svaleboskolan. Vid dessa tillfällen har intressanta iakttagelser i materialet lyfts fram för att<br />
fördjupa och stimulera samtalet kring enkätresultatet.<br />
148
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Veberöd<br />
Lund<br />
som<br />
A.1.8 Mobbning är ett problem<br />
på skolan<br />
helhet<br />
Stämmer mycket bra 7% 12%<br />
Stämmer ganska bra 15% 25%<br />
Varken eller 30% 37%<br />
Stämmer ganska dåligt 34% 22%<br />
Stämmer mycket dåligt 14% 4%<br />
Ej svar 1% 0%<br />
Svalebo-<br />
skolan<br />
På påståendet ”Mobbning är ett problem på skolan” svarade 37% stämmer mycket bra eller stämmer<br />
ganska bra på Svaleboskolan. Vid återkopplingen till medarbetarna väljer flera medarbetare att lyfta<br />
det faktum att Svaleboskolan sedan ett fem år tillbaka valt att satsa resurser på KIS (kamratstödjare i<br />
skolan) och på vuxna handledare till dessa ungdomar. KIS - arna bedriver ett medvetet arbete med att<br />
informera och medvetandegöra eleverna kring mobbing, vilket såväl lärare och elever ger uttryck för<br />
vid återkopplingarna av enkätresultaten. Detta medvetna arbete leder sannolikt till att synliggöra det<br />
som inte är bra i kamratrelationerna. Vid samtal med eleverna är det flera som menar att språkbruket<br />
mellan eleverna är ett område där fler tydliga insatser behövs för att motverka verbala tråkigheter.<br />
Eleverna betonar också betydelsen av att de vuxna på skolan syns och verkar i korridorerna. Flera elever<br />
i år 8 betonar också det faktum att det är eleverna i år 9 som sätter ”ribban” för stämningen på<br />
skolan och pekar på att under det innevarande läsåret är stämningen på skolan lugnare. Arbetet med att<br />
förebygga mobbing är hela tiden en färskvara och måste oförtrutet fortsätta, metoder utvärderas och<br />
nya arbetssätt prövas.<br />
A.1.4 Det finns tillräckligt<br />
många ämnen att välja på inom<br />
elevens val/individuella valet<br />
Lund<br />
som<br />
helhet<br />
Stämmer mycket bra 24% 31%<br />
Stämmer ganska bra 40% 49%<br />
Varken eller 18% 10%<br />
Stämmer ganska dåligt 9% 7%<br />
Stämmer mycket dåligt 5% 0%<br />
Ej svar 3% 3%<br />
Svalebosk<br />
olan<br />
På påståendet ”Det finns tillräckligt många ämnen att välja på inom elevens val/individuella valet”<br />
svarade 80% av eleverna på Svaleboskolan att detta stämde mycket bra eller ganska bra. Detta lysande<br />
resultat är ett kvitto på att det breda utbudet av, framför allt praktiskt – pedagogiska ämnen – bär frukt.<br />
Hela 67 % av eleverna på Svaleboskolan uppgav att de tyckte att skolmaten var ganska dålig eller<br />
mycket dålig. Vid återkoppling till eleverna bekräftar flera att de väljer att inte äta på skolan, att de<br />
går hem, till något matställe på byn eller till och med väljer att inte äta alls. Eleverna nämner orsaker<br />
som att de upplever att skolmaten är smaklös och fantasilös, men också att den är för nyttig! En<br />
oroande utveckling, som kräver ytterligare analys.<br />
149
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Veberöd<br />
C.11 Tycker du skolan ger<br />
kunskaper som du har nytta av<br />
i framtiden?<br />
Lund<br />
som<br />
helhet<br />
Svalebo<br />
-skolan<br />
alltid 16% 10%<br />
ofta 60% 63%<br />
sällan 17% 21%<br />
aldrig 2% 3%<br />
vet ej 4% 3%<br />
Ej svar 1% 0%<br />
På frågan ”Tycker du skolan ger kunskaper som du har nytta av i framtiden? svarade nästan en fjärdedel<br />
att de sällan eller aldrig upplever att skolan ger denna typ av kunskaper. I detta ligger en spännande<br />
utmaning för samtliga medarbetare i skolan!<br />
3. TEAMETS SLUTSATS<br />
Bedömning och analys<br />
Teamets ambition inför denna kvalitetsredovisning var att göra en tydlig, kortfattad och<br />
strukturerad version med samlade/sammanfattande analyser, bedömningar och åtgärder. Ambitionen<br />
har inte nåtts fullt ut. Till viss del är vår kvalitetsredovisning nedslag i våra olika pedagogiska<br />
verksamheter utifrån de kvalitetsindikatorer vi arbetat med. Pedagoger/arbetslag<br />
och skolledare har varit delaktiga i diskussionerna och processen. Det pågår ett intressant och<br />
utvecklande arbete i alla våra verksamheter från förskola till skola. Läroplanernas intentioner<br />
är levande.<br />
Vi ser några tydliga förbättringsområden. T.ex. syns barn, elever och föräldrar väldigt lite i<br />
kvalitetsredovisningsarbetet. Det tror vi speglar verksamheten. Inflytandet från dessa grupper<br />
är inte så stort som det skulle kunna vara.Vi vill förtydliga vår röda tråd i kvalitetsarbetet<br />
(prioriterade mål – planering, genomförande och utvärdering i verksamheterna –<br />
kvalitetsredovisning – prioriterade mål osv.)<br />
Vi har ett uppdrag att se vår verksamhet i ett 1-16årsperspektiv. Detta betyder att vi måste ha<br />
fokus på både helheten och delarna. Allt arbete börjar i förskolan, det är där den första stenen<br />
läggs till det fortsatta lärandet. Vi är noga med att allt hör ihop och att den ena stenen bygger<br />
på den andra. Vi är en bra bit på väg, t ex genom våra verksamhetsövergripande grupper som<br />
SoL och SAMS. Teamet träffas varje vecka och vi har god insyn i varandras verksamheter.<br />
Däremot har inte alla pedagoger lika stor inblick i varandras verksamheter. Vi har påbörjat en<br />
plan för att göra elevernas övergångar mellan verksamheter och grupper så bra som möjligt.<br />
Vi vill utveckla arbetet med styrdokumentens strävansmål så att det blir en tydlighet 1-16 år<br />
för pedagoger, barn/elever och föräldrar. Kompetensutvecklingen om formativ bedömning är<br />
ett steg i den riktningen.<br />
Svaleboskolan fortsätter att göra mycket goda resultat och vi är mycket stolta över att vi var<br />
bästa skola i <strong>Lunds</strong> <strong>kommun</strong> utifrån skolverkets SALSA-indikatorer. Här tittar man på<br />
150
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Veberöd<br />
förväntat betygsresultat utifrån de tre bakgrundsfaktorerna: andelen pojkar respektive flickor,<br />
föräldrars utbildningsnivå och utländsk bakgrund. Resultatet ska ses i ett 1-16årsperspektiv.<br />
Miljöarbetet är mest påtagligt i förskolorna. Vi behöver förbättra och intensifiera vårt miljöarbete<br />
så att även det följer 1-16. Läsåren 08/09 – 10/11 står vi inför en stor ombyggnads- och<br />
tillbyggnadsprocess. Den kommer att påverka all verksamhet på något sätt, hur mycket vet vi<br />
inte riktigt än. Det vi vet är att vi måste vara flexibla och hitta kreativa lösningar vid<br />
omflyttning av elever och personal och att vissa ämnen med laborativa delar kan bli<br />
problematiska främst för eleverna i de äldre skolåren. Vi ser verkligen fram emot att när allt är<br />
färdigt få flytta in i lokaler som är anpassade efter dagens utbildningsbehov.<br />
151
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Veberöd<br />
Åtgärder<br />
• Våra prioriterade målområden för 2009 och framåt finns under huvudbegreppet<br />
”Lärande för hållbar utveckling”.<br />
Uppföljning/utvärdering<br />
Miljöcertifiering<br />
Följande planer ska revideras/utarbetas: Lokal arbetsplan, Likabehandlingsplan, Plan för demokratiarbete,<br />
Plan för IUP, Miljöplan samt Plan för övergångar. Vi kommer att ta fram riktlinjer för<br />
kvalitetsredovisningsarbetet och förbättra våra utvärderingsverktyg.<br />
Arbetet kommer att fortgå under minst tre år.<br />
Skolledarteamet i Veberöd<br />
Lärande för<br />
hållbar utveckling.<br />
Framtida nyckelkompetenser<br />
Yvonne Andersson, Ing-Marie Aunér, Monika Nilsson, Anette Ohlsson, Göran Svensson och Karin<br />
Thorén<br />
152<br />
Fokus på strävansmålen 1-16<br />
Demokrati
Barn- och skolförvaltning Lund Öster Team Veberöd<br />
153