Grönska - Lunds Tekniska Högskola
Grönska - Lunds Tekniska Högskola
Grönska - Lunds Tekniska Högskola
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Hur kan ensamhet och isolering motverkas och de äldres egna<br />
resurser bättre tillvaratas?<br />
I Sverige finns ungefär en halv miljon ensamstående personer över<br />
sextiofem år. I vårt material bodde över hälften, femtiofem procent,<br />
ensamma. Detta behöver naturligtvis inte betyda att alla<br />
dessa människor också känner sig ensamma, men flera undersökningar<br />
visar att mellan fem och femton procent av de äldre<br />
själva upplever ensamhet (Kuller, 1985; l988a). Avsaknad av egna<br />
barn eller nära släktingar utgör, liksom makas eller makes död,<br />
vanliga orsaker till ensamhet. Det fanns i vårt material en del<br />
som skilde ensamboende från sammanboende. De ensamma var i<br />
genomsnitt nästan tre-och-ett-halvt år äldre än de sammanboende<br />
(p=.000)(71). Även om man bortser från åldersskillnaden hade de<br />
ensamstående också något lägre hälsoindex (p=.05)(72), de uppvisade<br />
mer rädsla (p=.007)(7J) och tillbringade mindre tid utomhus.<br />
skillnaden uppgick i genomsnitt till tjugo minuter per dag<br />
(p=.02)(74). Det råder således ingen tvekan om att de ensamstående<br />
äldre utgör en särskilt utsatt grupp.<br />
Det förefaller dock inte som om man genom planering av den yttre<br />
miljön särskilt skulle kunna tillgodose de ensammas situation.<br />
Tidigare forskning har visat på svårigheten att med fysisk planering<br />
främja sociala relationer, till exempel mellan grannar.<br />
(Hedman, 1976; Hjärne, 1985; Kuller 1985, 1988a). Däremot har<br />
flera interventionsprojekt varit mer framgångsrika. Grannansvarsprojektet<br />
i Årsta, som nämndes i inledningen, ledde ju<br />
till omfattande kontakter mellan de äldre och fritidsaktiviteterna<br />
blev dubbelt så omfattande som i andra jämförbara bostadsområden<br />
(Alfredsson, 1983; Simovici, 1981). Även i USA har sådana aktiveringsprogram<br />
visat sig slå väl ut (Carp, 1978/79). Kuller<br />
(1985, 1988a) fann att ungefär en tredjedel av pensionärerna<br />
kunde tänka sig att hjälpa till på något servicecentrum eller<br />
barndaghem. De äldre skulle också kunna engageras i skötsel och<br />
förvaltning av det egna bostadsområdet. Man kan dock inte förvänta<br />
sig att pensionärer skall ställa upp helt utan ersättning<br />
(Hedqvist, 1983). Ändå förekommer det mycket ideellt arbete inom<br />
Röda Korset, Svenska Kyrkan och olika pensionärsorganisationer,<br />
bland annat den så kallade 'Väntjänsten'. Det pågår nu ett flertal<br />
försök i Lund att på olika sätt aktivera äldre människor.<br />
Vad betyder barndomsupplevelser och traditioner för utevistelsen<br />
på äldre dar?<br />
Berg (1968) har visat att människor tillägnar sig exakta och bestående<br />
minnesbilder av sin barndornsmiljö. Han lät gamla människor<br />
rekonstruera de platser, där de bott, då de var mellan fem och<br />
femton år gamla. De bilder som korn fram var mycket exakta, och<br />
Berg menar att dessa tidiga intryck ligger till grund för värde-.<br />
ringar långt senare i livet.<br />
Av de äldre i Lund mindes över sjuttio procent någon bestämd<br />
plats från sin barndom. Minnena var genomgående ljusa och positiva.<br />
De som hade något sådant barndomsminne tillbringade mer tid<br />
utomhus på gamla dar. Vad ligger bakom ett sådant samband? Utgör<br />
de ljusa barndomsminnena en inre drivkraft som får oss att återuppsöka<br />
platser liknande dem vi minns? Eller är det helt enkelt<br />
77