Källor i Stockholms län - Inventering och underlag ... - Länsstyrelserna
Källor i Stockholms län - Inventering och underlag ... - Länsstyrelserna
Källor i Stockholms län - Inventering och underlag ... - Länsstyrelserna
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Sammanfattning<br />
Länsstyrelsen i <strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong> genomförde under perioden oktober 2002<br />
till februari 2003 en inventering av källor (kallkällor) i <strong>län</strong>et. <strong>Inventering</strong>en<br />
utfördes inom ramen för den regionala miljöövervakningen som<br />
Länsstyrelsen bedriver med stöd från Naturvårdsverket.<br />
Syftet med inventeringen var att öka kunskapen om <strong>län</strong>ets källor <strong>och</strong> att<br />
undersöka huruvida källor kan vara lämpliga att ingå i ett långsiktigt<br />
övervakningsprogram för grundvatten. En fördel med källor i miljöövervakningen<br />
är att dessa inte kräver några ingrepp i form av borrningar<br />
<strong>och</strong> observationsrör <strong>och</strong> därmed inte stör de naturliga förhållandena som ett<br />
observationsrör kan göra. En annan fördel är att källornas vattenkvalitet <strong>och</strong><br />
flöde är representativa för ett större område, nämligen källornas hela<br />
tillrinningsområde.<br />
Källinventeringen består av en sammanställning av information från olika<br />
register, arkiv <strong>och</strong> tidigare utredningar, en inventering i fält av ett 70-tal<br />
källor <strong>och</strong> en undersökning av vattenkvaliteten i 19 utvalda källor. <strong>Källor</strong>na<br />
som valdes ut för vattenprovtagning representerar olika geologiska miljöer<br />
<strong>och</strong> föroreningsrisker. De flesta källorna är belägna i anslutning till stora<br />
rullstensåsar men det förekommer även källutflöden i moränmark <strong>och</strong> direkt<br />
ur berggrunden samt uppträngande källflöden från sand- <strong>och</strong> gruslager<br />
under lera.<br />
Vid fältbesöken dokumenterades källornas flöde, geologiska förhållanden i<br />
deras tillrinningsområden, markförhållanden kring källorna <strong>och</strong> källornas<br />
utformning. Informationen som tagits fram finns även i ett geografiskt<br />
informationsskikt (GIS-skikt) med alla registrerade data samt fotografier på<br />
de besökta källorna.<br />
Fältinventeringen utfördes under vinterförhållanden vilket är gynnsamt då<br />
de källor som kan observeras med större säkerhet än under andra tider på<br />
året kan anses vara permanenta <strong>och</strong> ej förväxlas med temporära ytliga<br />
vattenflöden. En nackdel med att inventera vintertid är att flora <strong>och</strong> fauna<br />
inte kan kartläggas. En komplettering med en biologisk kartering är därför<br />
önskvärd för att få en helhetsbild av förhållanden kring källorna i <strong>län</strong>et.<br />
Utöver de källor som undersöktes i fält besöktes även ett 20-tal platser där<br />
det skulle finnas källor men där dessa inte kunde återfinnas av olika skäl.<br />
Låga grundvattennivåer vid tidpunkten för inventeringen, andra naturliga<br />
faktorer <strong>och</strong> mänsklig påverkan, till exempel bebyggelse, var några<br />
sannolika anledningar till att källor sinat.<br />
– 5 –