Källor i Stockholms län - Inventering och underlag ... - Länsstyrelserna
Källor i Stockholms län - Inventering och underlag ... - Länsstyrelserna
Källor i Stockholms län - Inventering och underlag ... - Länsstyrelserna
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
För ett extensivt program kan de större källorna i isälvsmaterial vara lämpliga<br />
då de har stora inströmningsområden <strong>och</strong> reagerar på mer långsiktiga<br />
förändringar i grundvattnets kvalitet. För ett intensivt program kan det vara<br />
lämpligare att fokusera på källor i morän då dessa har kortare omsättningstid<br />
<strong>och</strong> snabbare svarar på förändringar av grundvattnet.<br />
<strong>Källor</strong>nas inströmningsområden är ofta små (utom för källor i grusåsar) <strong>och</strong><br />
de störningar som förekommer kan vanligtvis identifieras. I denna undersökning<br />
var fokus på de olika typer av påverkan som är vanliga i<br />
<strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong> <strong>och</strong> som passar bra att övervaka genom källor. De olika<br />
typerna av påverkan som ansågs viktigast var: vägsalt, jordbruk <strong>och</strong><br />
djurhållning, bebyggelse <strong>och</strong> industrier samt påverkan från havet (kust).<br />
De provtagna källorna är lättåtkomliga <strong>och</strong> kan enkelt återfinnas även om<br />
man inte besökt dem tidigare vilket är viktigt för att övervakningsprogrammet<br />
ska kunna fungera i framtiden.<br />
Beskrivning av provtagna källor<br />
Nedan följer en beskrivning av de provtagna källorna samt fotografier på<br />
dessa. Mer detaljerad information om källorna redovisas i bilaga 1. Utöver<br />
de provtagna källorna finns ytterligare ett antal källor som kan vara lämpliga<br />
för miljöövervakning. Fem sådana källor finns markerade som ”lämpliga”<br />
under rubriken Provtagning i bilaga 1.<br />
Johanneskällan (Tb-1), Täby kommun<br />
Johanneskällan är en trefaldighetskälla som är dokumenterad tillbaks till<br />
1700-talet. Källan mynnar cirka 50 meter från närmaste bebyggelse <strong>och</strong><br />
nedströms ett stort bostadsområde (Gribbylund). I området runt källan finns<br />
även ny bebyggelse. Källan är förstärkt med en betongring <strong>och</strong> ett rör som<br />
leder ut vattnet genom ett borrat hål i en sten. Källan dränerar en akvifer av<br />
berg <strong>och</strong> morän <strong>och</strong> hade vid tidpunkten för besöket ett konstant, om än<br />
svagt, flöde.<br />
Analysresultaten visar förhöjda halter av klorid <strong>och</strong> nitratkväve vilket<br />
tillsammans med närheten till bebyggelse, dess lättillgängliga läge <strong>och</strong><br />
historia gör Johanneskällan lämplig att ingå i ett miljöövervakningsprogram.<br />
Källa vid Malmhagen (Va-2), Vallentuna kommun<br />
Vid besöket stod vattennivån under markytan <strong>och</strong> inget vatten flödade i<br />
bäckfåran. Källan mynnar i en ostörd sluttning av isälvsmaterial <strong>och</strong> till<br />
följd av det osäkra flödet bedöms inte källan som lämplig för miljöövervakning.<br />
– 35 –