Källor i Stockholms län - Inventering och underlag ... - Länsstyrelserna
Källor i Stockholms län - Inventering och underlag ... - Länsstyrelserna
Källor i Stockholms län - Inventering och underlag ... - Länsstyrelserna
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Tillgången på drickbart vatten <strong>och</strong> den speciella omgivningen har gjort att<br />
källor nyttjats av både djur <strong>och</strong> människor. Ofta var källor tidigare nödvändiga<br />
för vattenförsörjningen till gårdar <strong>och</strong> torp <strong>och</strong> vattnet i vissa källor<br />
ansågs ha helande krafter. Andra källor användes som samlingspunkter för<br />
trefaldighetsfirande <strong>och</strong> offerritualer. <strong>Källor</strong>na <strong>och</strong> deras historia är ofta<br />
intressant ur ett kulturhistoriskt perspektiv då tidig bosättning ofta skett i<br />
anslutning till källor. Många källor är därför klassade som fornminnen enligt<br />
kulturminneslagen (Lagen (1988:950) om kulturminnen, 2 kap.). Speciellt<br />
gäller detta för trefaldighets- <strong>och</strong> offerkällor.<br />
Runt källorna utvecklas ofta en särpräglad flora <strong>och</strong> fauna <strong>och</strong> sedan 1991<br />
ingår därför källor i skyddet av nyckelbiotoper enligt 7 kap miljöbalken som<br />
behandlar områdesskydd (7 kap. 11 § miljöbalken <strong>och</strong> Förordning<br />
(1998:1252) om områdesskydd enligt miljöbalken m.m.).<br />
Regional grundvattenövervakning<br />
Miljöövervakningens syften är att beskriva miljötillståndet i <strong>län</strong>et, att bidra<br />
med <strong>underlag</strong> för att följa upp miljökvalitetsmål <strong>och</strong> att identifiera nya,<br />
hittills okända, miljöstörningar. En viktig del med miljöövervakningen är<br />
även att följa upp effekter av miljöbefrämjande åtgärder.<br />
Länsstyrelsen bedriver sedan många år tillbaka ett miljöövervakningsprogram<br />
där grundvattenövervakning hittills förekommit i begränsad<br />
omfattning. Inriktningen på den övervakning som för närvarande genomförs<br />
är att övervaka tillståndet i grundvatten i skogsmark framförallt med<br />
avseende på försurning.<br />
Främst lämpar sig källor för grundvattenövervakning i två avseenden. För<br />
det första kan provtagning av grundvatten i källor utföras utan användning<br />
av pumpar, undersökningsrör eller borrhål vilka riskerar att påverka vattnets<br />
kemi. För det andra utgör källorna slutpunkten (utflödesområde) för grundvattnets<br />
transport genom en grundvattenförekomst (akvifer). Sammansättningen<br />
av det utströmmande vattnet <strong>och</strong> flödet representerar förhållanden<br />
i hela tillrinningsområdet (inströmningsområdet) <strong>och</strong> speglar de<br />
förändringar som sker i detta i olika avseenden.<br />
I det regionala miljöövervakningprogrammet för <strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong> för åren<br />
2002-2006 har grundvattenövervakning fått en mer framträdande roll med<br />
förslag till flera nya delprogram (Länsstyrelsen i <strong>Stockholms</strong> <strong>län</strong>, 2003).<br />
Utöver övervakningen av grundvattenkvalitet inom skogliga observationsytor<br />
finns nu inom ramen för Programområde Sötvatten – Grundvatten även<br />
delprogram för regional brunnsinventering, inventering av källor, övervakning<br />
av salt grundvatten i enskilda bergborrade brunnar i skärgården<br />
samt ett delprogram som bygger på sammanställning av resultat från<br />
kommunala grundvattentäkter. Dessutom finns två delprogram för radon<br />
– 10 –