Ladda hem - Länsstyrelserna
Ladda hem - Länsstyrelserna
Ladda hem - Länsstyrelserna
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
Ett barnvänligt Skåne?<br />
En tillståndsbeskrivning av skånska barns livssituation<br />
Hyrije Matarova, Maria Lindberg
2<br />
Titel: Ett barnvänligt Skåne? En tillståndsbeskrivning av<br />
skånska barns livssituation<br />
Utgiven av: Länsstyrelsen i Skåne län<br />
Författare: Hyrije Matarova, Maria Lindberg<br />
Beställningsadress: Länsstyrelsen i Skånelän<br />
Strategiavdelningen<br />
205 15 MALMÖ<br />
Tfn: 040-25 20 00<br />
lansstyrelsen@m.lst.se<br />
Copyright: Länsstyrelsen i Skåne län<br />
Upplaga: 50<br />
ISBN:<br />
978-91-86079-00-0<br />
Länsstyrelserapport 2008:17<br />
Layout: Hyrije Matarova, Maria Lindberg<br />
Tryckt: Länsstyrelsen i Skåne län, 50 st<br />
Omslagsbild: Reia Lepic
Sammanfattning………………….…………………………………………….6<br />
Inledning………………………………………………………………………….7<br />
Avgränsningar och hinder......................................................................... 7<br />
Läsinstruktioner ........................................................................................ 7<br />
En god levnadsstandard…………………………………………………….9<br />
Ekonomisk standard ................................................................................. 9<br />
Boende och materiell standard ............................................................... 10<br />
Sammanfattning...................................................................................... 11<br />
Bästa möjliga hälsa…………………………………………………………13<br />
Fysisk hälsa/övervikt............................................................................... 13<br />
Spädbarnsdödlighet................................................................................ 13<br />
Barns tandhälsa...................................................................................... 13<br />
Barns psykiska välbefinnande ................................................................ 14<br />
Alkohol, tobak och narkotika användning ............................................... 14<br />
Sammanfattning...................................................................................... 16<br />
En god utbildning…..…………………………………………………………18<br />
Personal i skolan .................................................................................... 18<br />
Studieresultat.......................................................................................... 18<br />
Elevers arbetsmiljö ................................................................................. 19<br />
Sammanfattning...................................................................................... 20<br />
En trygg uppväxt…..…………………………………………………………22<br />
Föräldrars tid med barnen ...................................................................... 22<br />
Otrygghet................................................................................................ 22<br />
Olycksfall ................................................................................................ 22<br />
Tonårsgraviditeter................................................................................... 23<br />
Sammanfattning...................................................................................... 24<br />
Delaktighet i samhället.…………………………………………………….28<br />
Medbestämmande i skolan..................................................................... 26<br />
3
4<br />
Tillgång till och utnyttjande av kultur och information.............................. 26<br />
Fritid, lek och föreningsliv ....................................................................... 26<br />
Sammanfattning...................................................................................... 27<br />
Samhällets stöd och skydd…..…………………………………………..29<br />
Barn i samhällsvård ................................................................................ 29<br />
Utsatthet och delaktighet i brott .............................................................. 29<br />
Barn i asylprocessen .............................................................................. 30<br />
Sammanfattning...................................................................................... 31<br />
Kompetterande kunskap….……………………………………………….33<br />
Omvärldstrender..................................................................................... 32<br />
Strategiska utmaningar för en hållbar utveckling .................................... 32<br />
Iakttagelser från Länsstyrelsens sociala sektion..................................... 34
Barn och unga<br />
skall respekteras,<br />
ges möjlighet till<br />
utveckling och<br />
trygghet samt<br />
delaktighet och<br />
inflytande<br />
5<br />
Regeringens<br />
övergripande<br />
mål för<br />
barnpolitiken
Syftet med denna rapport är att identifiera<br />
framgångs- och problemområden i länet<br />
gällande barns livssituation. Kunskapssammanställningen<br />
har avgränsats till<br />
regeringens barnpolitiska mål och<br />
indikatorer.<br />
Skillnader i etnicitet och kön<br />
I Skåne fanns år 2005 drygt 246 000 barn,<br />
något fler pojkar än flickor. En stor del av<br />
barnen har utländsk bakgrund. Dessa barn<br />
är i många fall mer utsatta än andra<br />
skånska barn. Det gäller t ex skolbetyg<br />
och barnfattigdom.<br />
Könsskillnader går också att finna i barns<br />
och ungdomars livsvillkor. Fler flickor än<br />
pojkar upplever exempelvis otrygghet i<br />
bostadsområdet. Tobaksrökning och<br />
psykisk ohälsa är ett större problem bland<br />
skånska flickor. I andra fall är pojkar mer<br />
utsatta. Det gäller t ex studieresultat,<br />
alkoholkonsumtion, narkotikaanvändning<br />
samt utsatthet/delaktighet för brott.<br />
Skånska pojkar i årskurs 9 dricker och<br />
snusar i högre utsträckning än flickor.<br />
Däremot röker flickor röker mer än<br />
pojkar. Skånska pojkar skadar sig också<br />
oftare än flickor. Trafiken står för 60% av<br />
dödliga skador bland barn och ungdomar.<br />
Hälsofrågan bör prioriteras<br />
Ungdomars övervikt och psykisk ohälsa<br />
bland flickor är ett ökande hälsoproblem.<br />
6<br />
Sammanfattning<br />
Alkoholkonsumtion och<br />
narkotikaanvändning (bland pojkar) är ett<br />
större problem i Skåne jämfört med<br />
genomsnittet i landet. Detta gör Skåne till<br />
ett utsatt län. Till det positiva hör att<br />
tandhälsan är något bättre bland skånska<br />
barn jämfört med riksgenomsnittet.<br />
Utvecklingen i skolan<br />
Utvecklingen av skolelevers studieresultat<br />
är oroande. Nationellt sett har<br />
studieresultaten försämrats över tid. År<br />
2005 låg 18 skånska kommuner under<br />
riksgenomsnittet avseende skolbetyg i<br />
grundskolan. Elever med utländsk<br />
bakgrund hade generellt sämre<br />
studieresultat än andra elever.<br />
Personaltätheten var ungefär lika i länet<br />
och riket. Tre procent av eleverna kände<br />
sig mobbade eller trakasserade. Drygt<br />
hälften av eleverna upplever att de har<br />
möjlighet att påverka skolfrågor.<br />
Barnfattigdomen är stor i Skåne<br />
Barnfattigdomen är ett problem i Skåne,<br />
framförallt i Malmö och Landskrona.<br />
Barn till ensamstående och barn med<br />
utländsk bakgrund är särskilt utsatta.<br />
Andra viktiga frågor att arbeta med är<br />
diskriminering, utanförskap samt våld i<br />
nära relationer. Insatser för barn i<br />
samhällsvård och i asylprocessen är<br />
särskilt angelägna att prioritera.
Länsstyrelsen i Skåne län arbetar sedan år<br />
2002 för att stärka barnperspektivet med<br />
utgångspunkt från FN:s konvention om<br />
barnets rättigheter. Som ett led i det<br />
strategiska barnkonventionsarbetet har<br />
Länsstyrelsen gjort en översiktlig analys av<br />
tillståndet i länet. Syftet är att identifiera<br />
länets framgångs- och problemområden<br />
gällande flickors och pojkars livsvillkor.<br />
Avgränsningar och hinder<br />
Det finns en uppsjö av intressant fakta<br />
om barns levnadsvillkor som är relevant<br />
att belysa. Tillståndsbeskrivningen är dock<br />
avgränsad till regeringens barnpolitiska<br />
mål. De barnpolitiska målen, som<br />
lanserades år 2007 och omfattar delmål<br />
och uppföljningsbara indikatorer, är: En<br />
god levnadsstandard, Bästa möjliga hälsa, En<br />
god utbildning, En trygg uppväxt, Delaktighet i<br />
samhället och Samhällets stöd och skydd.. 1<br />
Under faktainsamlingen har vi stött på<br />
problem som försvårat arbetet. Ett<br />
problem är att det saknas lättillgänglig<br />
statistik om flera indikatorer på regional<br />
nivå. Mer regional och mer aktuell<br />
statistik behövs för att med säkerhet<br />
kunna peka ut problemområden i länet.<br />
Funnen statistik omfattar ofta olika<br />
tidsperioder. I många fall är den inte<br />
1 Ds 2007:9 Ett uppföljningssystem för<br />
barnpolitiken. Läs mer i bilaga 2<br />
Inledning<br />
heller uppdelad efter kön, etnicitet eller<br />
socioekonomiska faktorer. I flera fall är<br />
funnen statistik dessutom mer generell än<br />
den specifika indikatorn.<br />
På grund av ovan beskrivna problem och<br />
avgränsningar är det svårt att dra några<br />
definitiva slutsatser om länets framgångsoch<br />
problemområden. Resultatet skall<br />
därför tolkas med stor försiktighet. Det<br />
bör även poängteras att rapporten inte gör<br />
anspråk på att beskriva orsaker eller<br />
bestämningsfaktorer till utvecklingen i<br />
länet.<br />
Läsinstruktioner<br />
Under följande kapitel redovisas<br />
målområdesvis för hur situationen ser ut<br />
bland barn och ungdomar. För varje<br />
målområde pekas ett antal politikområden<br />
ut som är särskilt ansvariga för att bidra<br />
till att målen uppfylls. En hänvisning görs<br />
även till vilka artiklar i barnkonventionen<br />
som knyter an till aktuellt mål. Kapitlen<br />
avslutas med en sammanfattande<br />
bedömning av positiva och negativa<br />
utvecklingstrender i länet.<br />
I det sista kapitlet ges kompletterande<br />
fakta som sätter barnfrågorna i ett större<br />
sammanhang.<br />
7
MÅL 1<br />
En god levnadsstandard<br />
Flickor och pojkar skall tillförsäkras en god ekonomisk och materiell standard<br />
samt boende. Barn har rätt till social trygghet och en god levnadsstandard för<br />
barnets fysiska, psykiska, andliga, moraliska och sociala utveckling.<br />
Barnkonventionens artikel 26 och 27<br />
Politikområden: 8 Ekonomisk familjepolitik, socialtjänstpolitik, bostadspolitik,<br />
arbetsmarknadspolitik m.m.
En god levnadsstandard<br />
Ekonomisk standard<br />
Det finns olika sätt att mäta barns<br />
ekonomiska standard. Regeringens<br />
indikator omfattar andel hushåll och barn<br />
i familjer med låg inkomststandard.<br />
Jämfört med andra barn löper barn i<br />
hushåll med låg ekonomisk standard ökad<br />
risk för sjuklighet och död under de första<br />
levnadsåren, liksom senare i livet.<br />
År 2004 fanns en högre andel barn i<br />
ekonomiskt utsatta hushåll i Skåne (16%)<br />
jämfört med riket (13%). Uppgifter från<br />
år 2002 visar detsamma (tabell 1 och 2).<br />
Barn med utländsk bakgrund var särskilt<br />
utsatta (39%) jämfört med barn med<br />
svensk bakgrund (8%).<br />
Tabell 1 och 2. Andel barn 0-17 år i<br />
hushåll med inkomststandard under<br />
1,0 av medianen<br />
Utgångsläge (2002, regionalt):<br />
Låg inkomststandard 26 234 (10,7 %)<br />
Med socialbidrag 25 366 (10,4 %)<br />
Låg ink.standard/soc.bidrag 11 506 (4,7 %)<br />
Utgångsläge (2002, riket):<br />
Låg inkomststandard 88 994 (6,9 %)<br />
Med socialbidrag 92 038 (7,2 %)<br />
Låg ink.standard/soc.bidrag 26 393 (2,1 %)<br />
Situationen har varit rätt konstant i länet<br />
de senaste åren (ca 16%). Sämst var<br />
situationen år 2004 i Malmö, Landskrona,<br />
Burlöv, Hörby och Helsingborg (31,4–<br />
16,1 %). Bäst var den i Lomma, Svedala,<br />
Kävlinge och Staffanstorp (4,8-7,1 %).<br />
Uppgifter från Rädda Barnen visar att<br />
barnfattigdomen är stor i Skåne. Av länets<br />
33 kommuner var 22 kommuner år 2002<br />
rankade på plats 100-290 i landet, där<br />
290:e plats är den sämsta rankningen när<br />
det gäller andel barn i hushåll med låg<br />
inkomststandard och/eller socialbidrag.<br />
Lomma låg bäst till i landet när det gäller<br />
andel barn i familjer som varken är<br />
ekonomiskt utsatta eller har socialbidrag.<br />
Malmö låg sist i landet, Landskrona näst<br />
sist. I Malmö levde avsevärt fler barn med<br />
utländsk bakgrund i ekonomisk utsatthet<br />
(53,2 %) jämfört med barn med svensk<br />
bakgrund (11,2 %).<br />
Nationellt sett uppvisas en marginell<br />
ökning av andel barn med låg ekonomisk<br />
standard under åren 2000-2004. Andel<br />
barn i familjer med långvarigt ekonomiskt<br />
bistånd är den enda indikatorn som<br />
uppvisar en tydlig gynnsam förändring i<br />
barns levnadsstandard.<br />
9
Boende och materiell standard<br />
Nationellt sett har andelen barn med<br />
utrymme för eget rum i <strong>hem</strong>met<br />
förändrats litet mellan år 2000-2004.<br />
Bland flickor har det varierat mellan 72<br />
och 76 procent, bland pojkar mellan 72<br />
och 77 procent. En större andel av de<br />
äldre barnen bodde år 2004 i bostäder<br />
med utrymme för eget rum. Bland 13-17åriga<br />
barn uppgick andelen till ca 84<br />
procent för flickor och 78 procent för<br />
pojkar. Färre barn i ensamförälderfamiljer<br />
bodde i bostäder med utrymme<br />
för eget rum (ca 50%) jämfört med barn<br />
med sammanboende föräldrar (78%).<br />
Regional fakta saknas för denna indikator.<br />
Enligt SCB förfogar barn i riket över olika<br />
saker (tabell 3). Nästan alla barn har ett<br />
eget rum och en cykel. Betydligt färre har<br />
en dator.<br />
Tabell 3. Andel pojkar och flickor och<br />
deras innehav av materiella saker<br />
Utgångsläge (2002-03, riket)<br />
TV Pojkar 61% Flickor 51%<br />
CD-spelare Pojkar 83% Flickor 91%<br />
Mobil Pojkar 73% Flickor 78%<br />
Dator Pojkar 41% Flickor 27%<br />
Rum Pojkar 94% Flickor 93%<br />
Moped/bil Pojkar 19% Flickor 7 %<br />
Cykel Pojkar 92% Flickor 91%<br />
Husdjur Pojkar 44% Flickor 63%<br />
10<br />
Procentuellt sett har pojkar i större<br />
utsträckning än flickor tv, dator,<br />
moped/bil. Flickor har i större<br />
utsträckning än pojkar cd-spelare,<br />
mobiltelefon och husdjur. Däremot finns<br />
inga tydliga könsskillnader gällande<br />
innehav av eget rum och cykel. Regional<br />
fakta saknas för denna indikator.
Sammanfattning<br />
Procentuellt sett är det fler barn i<br />
Skåne än i riket som lever i ekonomisk<br />
utsatthet. Barn med utländsk bakgrund är<br />
en särskilt utsatt grupp i Skåne jämfört<br />
med barn med svensk bakgrund.<br />
Detsamma gäller barn till ensamstående<br />
föräldrar. Situationen har varit rätt<br />
konstant i länet de senaste åren (ca 16%).<br />
22 av Skånes 33 kommuner<br />
rankades år 2002 på plats 100-290 i landet<br />
avseende barn i hushåll med låg<br />
inkomststandard och/eller socialbidrag<br />
Plats 290 motsvarar den sämsta<br />
placeringen.<br />
Fem av Skånes kommuner<br />
rankades bland de 20 kommuner i landet<br />
där barn levde varken i ekonomisk<br />
utsatthet eller i familjer med socialbidrag:<br />
Lomma (plats 1), Svedala (plats 3),<br />
Kävlinge (plats 4), Vellinge (plats 6) och<br />
Staffanstorp (plats 17).<br />
11
12<br />
MÅL 2<br />
Bästa möjliga hälsa<br />
Barn har rätt till en god fysisk och psykisk hälsa<br />
samt skydd mot användning av narkotika.<br />
Barnkonventionens artikel 24,31 och 33<br />
Politikområden: hälso- och sjukvård-, folkhälso-, idrotts-,<br />
miljö-, jordbruks- och livsmedelspolitik m.m.
Målområdet bästa möjliga hälsa handlar<br />
bland annat om att skapa förutsättningar<br />
som garanterar barn en maximalt möjlig<br />
fysisk, psykisk, andlig, moralisk,<br />
psykologisk och social utveckling.<br />
Fysisk hälsa/övervikt<br />
Bästa möjliga hälsa<br />
Övervikt är ett ökande folkhälsoproblem.<br />
Statistik som ungefärligen motsvarar<br />
regeringens indikator har hittats på<br />
nationell nivå. I en rapport från<br />
Ungdomsstyrelsen fastslås att 13 % av<br />
landets 16-24 åringar var överviktiga år<br />
2005. Fyra procent hade fetma. Flickor<br />
var mindre överviktiga än pojkar. Enligt<br />
en rapport från Länsstyrelsen i Skåne län<br />
påvisas att Skånes 12-åriga flickor i större<br />
utsträckning var överviktiga än 12-åriga<br />
flickor i landet år 2003.<br />
En studie av Folkhälsoinstitutet redovisar<br />
2 månader till 10 år gamla barns övervikt<br />
och fetma i fyra svenska kommuner. I<br />
Ystad, som ingick i studien, fanns det år<br />
2005 18,5% överviktiga barn. Knappt 5 %<br />
av barnen hade fetma. I samtliga<br />
undersökta kommuner var i genomsnitt<br />
18,7 % av barnen överviktiga och 4,9 %<br />
hade fetma. I övrigt har vi inte funnit<br />
någon regional statistik.<br />
Spädbarnsdödlighet<br />
Spädbarnsdödligheten är marginellt lägre i<br />
Skåne än i riket enligt uppgifter från<br />
Socialstyrelsen (tabell 4 och 5).<br />
Tabell 4 och 5. Antal döda i plötslig<br />
spädbarnsdödlighet<br />
Utgångsläge (2003, regionalt)<br />
Antal män: 3<br />
Dödstal 0,6<br />
Antal kvinnor: 1<br />
Dödstal 0,2<br />
Utgångsläge (2003, riket)<br />
Antal män: 15<br />
Dödstal 0,3<br />
Antal kvinnor: 6<br />
Dödstal 0,1<br />
Barns tandhälsa<br />
Indikatorn för tandhälsa omfattar antal<br />
kariesfria barn i åldrarna 3, 6 och 12 år.<br />
Skåne har något fler kariesfria barn än<br />
riket i genomsnitt. Enligt statistik från<br />
Region Skåne har andelen kariesfria barn i<br />
ovan nämnda åldersgrupper i Skåne ökat<br />
något mellan åren 2002 och 2005.<br />
Treåriga barn har minst kariesproblem,<br />
medan problemen är störst bland 12åringar.<br />
Positivt är att det totalt sett i<br />
Skåne skett en förbättring under åren<br />
2002-2005 (tabell 6 och 7).<br />
13
Tabell 6 och 7. Andel kariesfria barn<br />
Utgångsläge (2002, riket):<br />
Barn 3 år 93 %<br />
Barn 6år: 69 %<br />
Barn 12 år: 57 %<br />
Utgångsläge (2002/2005, regionalt):<br />
År 2002<br />
Barn 3 år 92.1 %<br />
Barn 6 år 70,1 %<br />
Barn 12 år 57,8 %<br />
År 2005<br />
Barn 3 år 93,8 %<br />
Barn 6 år 70,2 %<br />
Barn 12 år 61,0 %<br />
Barns psykiska välbefinnande<br />
Enligt SCB:s nationella statistik kände sig<br />
fler flickor än pojkar ledsna år 2002/2003.<br />
Andelen flickor som ofta kände sig ledsna<br />
ökade med stigande ålder från 16% i 10-<br />
12 års ålder, 20% i 13-15 års ålder till 29%<br />
i 16-18 års ålder (tabell 8). Regional fakta<br />
har ej hittats.<br />
Tabell 8. Andel barn som ofta känner<br />
sig ledsna eller nere<br />
Utgångsläge (2002-2003, riket):<br />
Flickor 21 %<br />
Pojkar 9 %<br />
14<br />
Alkohol, tobak och<br />
narkotikaanvändning<br />
Enligt uppgifter från CAN drack och<br />
rökte fler flickor än pojkar i årskurs 9 i<br />
riket år 2005. Pojkar snusade däremot mer<br />
än flickor. I Skåne drack och snusade<br />
pojkar i årskurs 9 i högre utsträckning än<br />
flickor, medan flickor rökte mer än pojkar<br />
(tabell 9 och 10).<br />
Tabell 9 och 10. Rökare/snusare åk 9<br />
Utgångsläge (2005, riket):<br />
Röker Pojkar 19% Flickor 30%<br />
Snusar Pojkar 20% Flickor 6 %<br />
Utgångsläge (2005, regionalt):<br />
Röker Pojkar 7,9% Flickor 12,1%<br />
Totalt 10 %<br />
Snusar Pojkar 13,8 % Flickor 0,8 %<br />
Totalt 7,5 %<br />
Narkotikamissbruk är ett betydligt mindre<br />
problem än alkohol och tobak. Vad gäller<br />
ungdomar i årskurs 9 som provat<br />
narkotika någon gång eller den senaste<br />
månaden fanns det år 2005 ingen större<br />
skillnad mellan pojkar och flickor i riket<br />
enligt CAN. Skånska pojkar har dock<br />
provat på narkotika någon gång i större<br />
utsträckning än skånska flickor. Det fanns<br />
dessutom i genomsnitt fler pojkar i Skåne<br />
än i riket som provat på narkotika (tabell<br />
11, 12 och 13). Bland flickor finns inga<br />
större skillnader.
Tabell 11. Andel elever i årskurs 9 som<br />
använt narkotika senaste månaden<br />
Utgångsläge (2005, riket):<br />
Pojkar 4 %<br />
Flickor 3 %<br />
Tabell 12 och 13. Andel elever i årskurs<br />
9 som använt narkotika någon gång<br />
Utgångsläge (2005, riket):<br />
Pojkar 7 %<br />
Flickor 7 %<br />
Utgångsläge (2005, regionalt):<br />
Pojkar 7,9 %<br />
Flickor 5,5 %<br />
Enligt CAN har årskurs 9-elevers<br />
intensivkonsumtion av alkohol varierat<br />
över tid i riket. Sedan år 1995 har andelen<br />
elever i årskurs 9 som intensivkonsumerat<br />
alkohol någon gång i<br />
månaden eller oftare ökat i princip årligen<br />
fram till år 2000. Pojkars<br />
intensivkonsumtion nådde år 2000 en<br />
topp på ca 34 %.<br />
En jämförelse mellan könen visar att<br />
pojkar i riket har en något högre<br />
intensivkonsumtionsfrekvens än flickor.<br />
Skillnaderna har minskat de senaste åren,<br />
främst på grund av en minskad frekvens<br />
bland pojkar.<br />
Enligt CAN är alkoholkonsumtionen<br />
bland pojkar i Skåne högre än i övriga<br />
landet. Bland flickor är skillnaden mindre.<br />
Andra undersökningar bekräftar att såväl<br />
ungdomar som vuxna i Skåne konsumerar<br />
mer alkohol än genomsnittet i riket.<br />
Tabell 14. Andel elever i årskurs 9 med<br />
alkoholkonsumtion<br />
Utgångsläge (2005, riket):<br />
Pojkar 67 %<br />
Flickor 69 %<br />
Tabell 15 och 16. Andel elever i årskurs<br />
9 med intensiv alkoholkonsumtion<br />
minst en gång/månad<br />
Utgångsläge (2005, riket):<br />
Totalt 33,2 %<br />
Pojkar 25 %<br />
Flickor 23 %<br />
Utgångsläge (2005, regionalt):<br />
Totalt 30,3 %<br />
Pojkar 33,0 %<br />
Flickor 27, 4 %<br />
15
Sammanfattning<br />
Övervikt är ett ökande<br />
folkhälsoproblem. 12-åriga skånska flickor<br />
är mer överviktiga än 12-åriga flickor i<br />
resten av landet. Andra studier visar att<br />
16-24 åriga pojkar är mer överviktiga än<br />
flickor.<br />
Fler skånska pojkar i årskurs 9 har<br />
provat narkotika jämfört med<br />
riksgenomsnittet (pojkar).<br />
Antalet alkoholkonsumerande<br />
flickor och pojkar i årskurs 9 är något<br />
högre i Skåne än genomsnittet i resten av<br />
landet.<br />
Flickors psykiska välbefinnande är<br />
generellt sett lägre än pojkars.<br />
Rökning och snusning bland elever<br />
i årskurs 9 är lägre i Skåne än i riket.<br />
I Skåne är spädbarnsdödligheten<br />
lägre jämfört med riksgenomsnittet, även<br />
om det är marginellt.<br />
16<br />
Andelen skånska barn utan karies är<br />
något högre än i riket. Andelen kariesfria<br />
barn har dessutom ökat något över tid.
MÅL 3<br />
En god utbildning<br />
Elever har rätt till utbildning och att utvecklas utifrån egna förutsättningar.<br />
De skall ges förutsättningar till att prestera goda resultat i skolan och ha<br />
tillgång till kompetent personal.<br />
Barnkonventionens artikel 28 och 29<br />
Politikområde: utbildningspolitik<br />
17
Enligt barnkonventionen har varje barn<br />
rätt till kostnadsfri grundutbildning.<br />
Miljön i förskola och skola samt faktorer<br />
som gruppstorlek och personaltäthet har<br />
betydelse för barns och ungas möjligheter<br />
att lyckas i skolan.<br />
Personal i skolan<br />
Skolverkets mått på personaltäthet är<br />
antal inskrivna elever per årsarbetare i<br />
skolan. Enligt deras statistik finns ingen<br />
skillnad mellan situationen i Skåne och<br />
riket i genomsnitt. Exempel på<br />
kommuner i Skåne där personaltätheten<br />
är hög är Lund, som låg på topp med 4,6<br />
inskrivna barn per årsarbetare i förskolan<br />
år 2005. Klippan låg sämst till med 6,8<br />
barn per årsarbetare år 2005.<br />
Skolverket har även uppgifter på antal<br />
lärare per 100 elever i grund- och<br />
gymnasieskolan. År 2005 låg skånska<br />
grundskolor i jämförelse med<br />
riksgenomsnittet ungefär lika. Exempel på<br />
skånska kommuner där personaltätheten<br />
(lärare med pedagogisk utbildning) på<br />
grundskolor var hög är Lund och Åstorp.<br />
Simrishamn låg sämst till i Skåne.<br />
Antalet lärare per 100 elever på gymnasiet<br />
var marginellt lägre i Skåne än<br />
genomsnittet i riket år 2005. Lomma hade<br />
flest antal lärare per 100 elever (15,4) och<br />
Kävlinge minst (3,4).<br />
18<br />
En god utbildning<br />
Tabell 17 och 18. Antal lärare per 100<br />
elever och antal barn per årsarbetare<br />
Utgångsläge (2005, regionalt):<br />
Förskola: 5,2 barn per årsarbetare<br />
Grundskolan: 8,2 lärare per 100 elever<br />
Gymnasieskolan: 7,9 lärare per 100 elever<br />
Utgångsläge (2005, riket):<br />
Förskola: 5,2 barn per årsarbetare<br />
Grundskolan: 8,1 lärare per 100 elever<br />
Gymnasieskolan: 8,3 lärare per 100 elever<br />
Studieresultat<br />
Elevers studieresultat mäts enligt<br />
regeringens indikator i andel<br />
grundskoleelever med fullständig<br />
behörighet till gymnasiet.<br />
Nationellt sett ökade elevers<br />
gymnasiebehörighet från 89,2 % år 2000<br />
till 89,9% år 2003 för att sedan minska år<br />
2005 till 89,2 %. Situationen i länet var<br />
snarlik rikets läsåret 04/05, då 89,4% av<br />
Skånes ungdomar hade gymnasiebehörighet.<br />
Lomma och Hörby låg bäst<br />
till i Skåne, Malmö sämst. Elever med<br />
utländsk bakgrund saknade i högre<br />
utsträckning gymnasiebehörighet än<br />
elever med svensk bakgrund (tabell 19<br />
och 20).
Tabell 19 och 20. Andel behöriga till<br />
gymnasieskolan<br />
Utgångsläge (läsår 2004/05, riket):<br />
Totalt 89,2 %<br />
Pojkar 87,7 %<br />
Flickor 90,7 %<br />
Svensk bakgrund 91 %<br />
Utländsk bakgrund 77,4 %<br />
Utgångsläge (läsår 2004/05, regionalt):<br />
Lomma 97 %<br />
Malmö 77 %<br />
Totalt 89,4 %<br />
Ett annat mått på studieresultat är ett s k<br />
faktiskt meritvärde. Våren 2006 återfanns<br />
de högsta betygen i Skåne i Lomma, Lund<br />
och Vellinge. Nationellt sett låg de på<br />
plats två, tre respektive 14. Arton av<br />
Skånes 33 kommuner låg under<br />
riksgenomsnittet. Detta var dock något<br />
bättre än år 2005 (20 kommuner).<br />
Nationellt sett ökade behörigheten till<br />
högskola och universitet från 84,6 % år 2000<br />
till 88,9 % år 2005. Motsvarande fakta<br />
saknas på regional nivå över tid, men vi<br />
utgår från att utvecklingen i Skåne inte<br />
skiljer sig från rikets.<br />
Läsåret 04/05 hade 90,4 % av de skånska<br />
eleverna högskolebehörighet. Det fanns<br />
ingen större skillnad i länet jämfört med<br />
riksgenomsnittet (tabell 21).<br />
Tabell 21. Andel behöriga till<br />
högskola och universitet<br />
Utgångsläge (läsår 2004/05, riket):<br />
Totalt: 88,9 %<br />
Pojkar: 86,5 %<br />
Flickor: 91,3 %<br />
Svensk bakgrund: 90,1 %<br />
Utländsk bakgrund: 80,5 %<br />
Elevers arbetsmiljö<br />
Enligt Barnombudsmannen trivs elever i<br />
grundskolan generellt sätt bra. Flickor<br />
trivs något bättre än pojkar (80 % jämfört<br />
med 74 %). Pojkar blir i större<br />
utsträckning slagna, retade och uteslutna i<br />
skolan än flickor. Motsvarande fakta om<br />
elevers arbetsmiljö på regional nivå.<br />
Tabell 22. Andel elever som blir slagna<br />
eller retade i grundskolan<br />
Utgångsläge (2006, riket):<br />
Totalt 41 %<br />
Pojkar 47 %<br />
Flickor 36 %<br />
Mer än var sjunde elev i landet, 15%,<br />
känner sig ofta orättvist behandlad av<br />
vuxna i skolan. Situationen verkade vara<br />
relativt konstant mellan år 1997 och 2003.<br />
Tre procent av eleverna kände sig<br />
mobbade eller trakasserade. Situationen<br />
har varit relativt konstant sedan år 1993.<br />
Två procent uppgav sig bli slagna av<br />
andra elever minst en gång i veckan.<br />
19
Andelen elever som ansåg att de kan vara<br />
med och bestämma om arbetssätt på<br />
lektionerna var endast 57 procent mellan<br />
åren 1997 och 2003.<br />
Sammanfattning<br />
Nationellt sett har studieresultaten<br />
försämrats över tid åren 2000-2005 mätt i<br />
antal grundskolelever med fullständig<br />
behörighet till gymnasieskolan. Vissa<br />
undersökningar visar att situationen i<br />
Skåne inte är sämre jämfört med<br />
riksgenomsnittet. Andra uppgifter visar<br />
dock att situationen är sämre i Skåne<br />
jämfört med riksgenomsnittet.<br />
Malmö hade läsåret 04/05 minst<br />
andel elever med behörighet till<br />
gymnasium, högskola/universitet jämfört<br />
med andra kommuner i länet.<br />
Elever med utländsk bakgrund har<br />
generellt sett lägre betyg än elever med<br />
svensk bakgrund, både i riket och länet.<br />
Om studieresultaten mäts i s k<br />
meritvärde låg 18 av Skånes 33 kommuner<br />
under riksgenomsnittet år 2006.<br />
20<br />
I jämförelse med riket är<br />
studieresultaten mätt i andel elever med<br />
behörighet till högskola inte sämre i<br />
Skåne.<br />
Elever i Lomma, Lund och<br />
Vellinge hade vårterminen 2006 högst<br />
skolbetyg i länet (meritvärde). Nationellt<br />
sett placerade de sig kommunerna på plats<br />
2, 3 och 14 i landet.<br />
Personaltätheten på grundskolor är<br />
ungefär lika stor i länet jämfört med<br />
riksgenomsnittet.
MÅL 4<br />
En trygg uppväxt<br />
Barn ska få växa upp trygga och säkra i<br />
samhället och i den familj de lever i. De ska<br />
skyddas från olyckor i inomhus- och<br />
utomhusmiljön.<br />
Barnkonventionens artikel 5, 11, 18, 23 och 31.<br />
Politikområde: socialtjänst, brottsförebyggande<br />
arbete, familjerätt, barnsäkerhet, samhälls-<br />
trafikplanering, regional utveckling m.m.<br />
Regeringens fjärde barnpolitiska mål är en<br />
trygg uppväxt för barn. Detta mål har till<br />
syfte att främja barns rätt till trygghet i<br />
<strong>hem</strong>met, bostadsområdet, skola och<br />
övriga miljöer de vistas i.<br />
21
Kartläggningar från år 2001–2003 visar att<br />
de flesta 10-18-åriga flickor och pojkar i<br />
landet kommer väl överens med sina<br />
föräldrar. De yngsta barnen (10–12 år)<br />
kommer något bättre överens med sina<br />
föräldrar än 16–18 åringar. Flickor i 16–18<br />
års ålder kommer sämst överens med sina<br />
föräldrar. I övrigt finns inga tydliga<br />
könsskillnader. Sociala skillnader och<br />
ursprung verkar ha liten betydelse för<br />
relationen med föräldrarna.<br />
Indikatorn för målområdet trygg uppväxt<br />
omfattar andel barn som upplever att<br />
föräldrarna har tid att göra saker<br />
tillsammans med dem, antal barn som<br />
råkar ut för olyckor samt upplever<br />
otrygghet i utomhusmiljön.<br />
Föräldrars tid med barnen<br />
Enligt SCB upplevde de flesta 10-18<br />
åringar år 2002-2003 att mamma har mer<br />
tid än pappa att prata eller göra något<br />
tillsammans med dem. Motsvarande<br />
statistik saknas på regional nivå, men vi<br />
bedömer att situationen i Skåne är<br />
jämförbar med riket (tabell 23).<br />
Tabell 23. Andel 10-18-åringar som<br />
upplever att föräldrar har tid för dem<br />
Utgångsläge (2002-2003, riket):<br />
Mamma 92 %<br />
Pappa 77 %<br />
22<br />
En trygg uppväxt<br />
Otrygghet<br />
Enligt SCB känner sig barn i Sverige<br />
allmänt trygga i sitt bostadsområde och i<br />
skolan. Flickor känner sig i större<br />
utsträckning otrygga i bostadsområdet än<br />
pojkar. Även här saknas regional fakta om<br />
indikatorn, men vi har ingen anledning att<br />
tro att situationen i Skåne ser annorlunda<br />
ut i jämförelse med riket (tabell 24).<br />
Tabell 24. Andel barn som känner sig<br />
otrygga i olika miljöer<br />
Utgångsläge (2002-2003, riket):<br />
På väg till skolan 13 %<br />
På väg från skolan 13 %<br />
I bostadsområdet: Totalt 26 %<br />
Pojkar 20 %<br />
Flickor 32 %<br />
Olycksfall<br />
Enligt Socialstyrelsen står trafiken för<br />
60% av dödliga skador i åldrarna 0-15 år i<br />
Sverige. Detta bekräftas av Barnsäkerhetsdelegationen.<br />
Mellan år 1987-1999 var<br />
vägtrafiken den överlägset största<br />
dödsorsaken (yttre skador) bland flickor<br />
och pojkar (0-17 år) i Sverige (45%<br />
respektive 49%). De andra vanligaste<br />
orsakerna var andra olycksfall (9%/15%)<br />
och självtillfogad skada (12%/11%).<br />
Motsvarande fördelning torde gälla för<br />
Skåne.
Mellan 1987-1990 dödades fler pojkar<br />
(1220 st) i åldern 0-17 år än flickor (712) i<br />
samma ålder. Statistik från år 2001<br />
bekräftar denna könsfördelning.<br />
Tabell 25. Antal barn 0-17 år döda i<br />
skador<br />
Utgångsläge (2001, riket):<br />
Totalt 100<br />
Pojkar 61<br />
Flickor 39<br />
Enligt Universitetssjukhuset MAS skadar<br />
sig de flesta skånska barn under 18 år i<br />
bostadsmiljön. År 2005 skadades 19 711<br />
skånska barn under 18 år, vara 7 965 i<br />
bostadsmiljön. Dessa fakta baseras på<br />
antal barn som har ansökt om vård på<br />
akutmottagningar på grund av skador.<br />
Tabell 26. Antal skador pga olycksfall<br />
bland barn och ungdomar under 18 år<br />
Utgångsläge (2005, regionalt):<br />
Totalt: 19 711<br />
Pojkar: 11 330<br />
Flickor: 8 381<br />
Bland de skånska kommunerna låg<br />
Ängelholm bland de 30 kommuner i<br />
landet med lägst antal skadade flickor per<br />
1000 flickor (0-20 år) år 2000. Osby och<br />
Östra Göinge låg bland de 30 kommuner i<br />
landet med högst antal skadade pojkar (0-<br />
20 år) enligt Barnsäkerhetsdelegationen.<br />
Tonårsgraviditeter<br />
Tonårsgraviditeter bland 15-19-åriga<br />
flickor är relativt sett fler i länet än i landet<br />
enligt Socialstyrelsen. Antalet aborter<br />
bland tonårsflickor ökade i princip årligen<br />
i Skåne under 1995-2005. År 2005 gjordes<br />
810 aborter i Skåne jämfört med ca 470<br />
aborter år 1995. Nationellt sett har antalet<br />
aborter bland tonårsflickor också ökat<br />
under samma tidsperiod.<br />
Tabell 27 och 28. Andel födslar per<br />
1000 flickor (15-19 år) och antal aborter<br />
upp till 19 år<br />
Utgångsläge (riket, 2003-2005):<br />
Andel födslar (år 2003) 6<br />
Aborter (år 2005) 7 000<br />
(år 2004) ca 6 600<br />
Utgångsläge (regionalt, 2003-2005):<br />
Andel födslar (år 2003) 8<br />
Aborter (år 2005) 800<br />
(år 2004) ca 750<br />
23
Sammanfattning<br />
Situationen i Skåne bedöms inte skilja sig<br />
åt från situationen i landet när det gäller<br />
hur mycket tid barns föräldrar spenderar<br />
med dem. Detsamma gäller barns<br />
upplevelser av otrygghet i utomhusmiljön.<br />
Det saknas regional statistik om dessa<br />
indikatorer, men vi utgår från att<br />
problemet är ungefär lika stort.<br />
Den nationella och regionala statistiken<br />
om olycksfall bland barn är inte<br />
jämförbar. Den omfattar olika årtal och<br />
beskriver olika saker. Därför går det inte<br />
att göra någon bedömning om problemet<br />
är större eller mindre i länet jämfört med<br />
situationen i landet.<br />
Flickor känner sig i större<br />
utsträckning än pojkar otrygga i<br />
bostadsområdet.<br />
Fler pojkar än flickor skadar sig<br />
både i riket och i länet.<br />
Skånska tonårsflickor föder något<br />
fler barn, även om det är marginellt,<br />
jämfört med riksgenomsnittet bland<br />
tonårsflickor.<br />
24<br />
De flesta barn i riket uppfattar att de<br />
kan prata eller göra något tillsammans<br />
med sina föräldrar.<br />
De flesta barn och ungdomar<br />
känner sig i trygga på väg till och från<br />
skolan. Däremot känner sig fler otrygga i<br />
bostadsområdet än på väg till eller från<br />
skolan.
MÅL 5<br />
Delaktighet i samhället<br />
Elever har rätt till medbestämmande i skolan, att utnyttja kultur och<br />
information samt rätt till fritid, lek och föreningsliv.<br />
Barnkonventionens artikel 7, 12,13, 15, 23, 30 och 31<br />
Politikområde: Demokrati-, integrations- och storstadspolitik, kultur-, utbildnings-, 25<br />
handikappolitik, fysisk planering, transportpolitik, barn-, ungdoms-, jämställdhetspolitik
Regeringens femte barnpolitiska mål<br />
omfattar delaktighet i samhället. Detta<br />
handlar om barns rätt att göra sin röst<br />
hörd i frågor som de berörs av, t ex<br />
skolmiljön, läxor och prov.<br />
Medbestämmande i skolan<br />
Enligt Barnombudsmannen känner endast<br />
ett litet antal elever i landet att de kan<br />
påverka läxor eller prov i skolan (tabell<br />
29). 57 procent av eleverna ansåg att de<br />
kan vara med och bestämma om<br />
arbetssätt på lektionerna mellan åren 1997<br />
och 2003. För Skånes del finns inte<br />
motsvarande statistik, men vi har ingen<br />
anledning att tro att situationen skulle<br />
vara annorlunda på regional nivå.<br />
Tabell 29. Andel barn i ålder 10-18 år<br />
som tycker att de kan påverka läxor<br />
och prov<br />
Utgångsläge (2006, riket):<br />
Tillgång till och utnyttjande av<br />
kultur och information<br />
Indikatorn för detta delområde mäter<br />
andel barn mellan 10-18 år som läser<br />
böcker och följer nyheterna varje dag.<br />
Enligt SCB läser något fler flickor i riket<br />
böcker än pojkar (23% respektive 16%).<br />
26<br />
Delaktighet i samhället<br />
Totalt Läxor 15% Prov 22%<br />
Läxor Pojkar 17% Flickor 13%<br />
Prov Pojkar 19% Flickor 25%<br />
Å andra sidan är det fler pojkar som följer<br />
nyheterna varje dag. Det saknas statistik<br />
på regional nivå, men vi bedömer att<br />
situationen är ungefär lika i Skåne.<br />
Tabell 30. Andel barn i ålder 10-18 år<br />
som läser böcker eller följer nyheterna<br />
varje dag på fritiden<br />
Utgångsläge (2002-2003, riket):<br />
Läser böcker varje dag: Pojkar 16 %<br />
Fritid, lek och föreningsliv<br />
Flickor 23 %<br />
Följer nyheterna varje dag: Pojkar 24 %<br />
Flickor 17 %<br />
Enligt Ungdomsstyrelsen är hälften av<br />
landets ungdomar mellan 16-19 år<br />
medlemmar i någon förening. Ungdomar<br />
med svensk bakgrund är i högre grad<br />
föreningsmedlem än ungdomar med<br />
utländsk bakgrund. Det saknas<br />
information på regional nivå, men vi<br />
bedömer att situationen i Skåne inte<br />
skiljer sig från situationen i riket.<br />
Tabell 31. Andel unga 16-19 år som är<br />
medlem i föreningar<br />
Utgångsläge (2003/04, riket):<br />
Totalt 52 %<br />
Svensk bakgrund 54 %<br />
Utländsk bakgrund 40 %
Sammanfattning<br />
Regional fakta saknas om samtliga<br />
indikatorer för detta målområde. Om man<br />
utgår från att situationen är lika i Skåne<br />
och i landet kan man skönja följande<br />
utveckling:<br />
Få barn känner att de kan påverka<br />
läxor och prov i skolan.<br />
Något färre ungdomar med<br />
utländsk bakgrund är medlemmar i någon<br />
förening.<br />
Få barn i landet läser dagligen<br />
böcker eller tittar på nyheter på sin fritid.<br />
Mer än hälften av alla barn i riket<br />
är medlemmar i någon typ av förening.<br />
27
MÅL 6<br />
Samhällets stöd och skydd<br />
Samhället ska skydda barn och ungdomar mot<br />
misshandel, utnyttjande och sexuella övergrepp.<br />
Samhället ska ta hand om dem som far illa. Barn som<br />
flyr ensamma eller med familjer från andra länder<br />
till Sverige ska få skydd och hjälp. Barn och<br />
ungdomar som är misstänkta eller har begått brott<br />
skall respekteras för sin mänskliga värdighet.<br />
Barnkonventionens artikel 19,20, 21, 22, 25, 32, 37, 39,<br />
40<br />
Politikområde: socialtjänstpolitik, rättsväsende,<br />
migrationspolitik, familjerätt m.m.<br />
28
Samhällets stöd och skydd<br />
Både barnkonventionen och svensk<br />
socialtjänstlagstiftning ger barn rätt till<br />
skydd mot övergrepp och utnyttjande av<br />
olika slag. Våld och övergrepp samt<br />
sexuellt utnyttjande påverkar i hög grad<br />
flickors och pojkars möjlighet att<br />
utvecklas till harmoniska individer, varför<br />
denna grupp av ungdomar är särskilt<br />
viktig att uppmärksamma.<br />
Barn i samhällsvård<br />
Enligt statistik från Socialstyrelsen var<br />
20 309 flickor och pojkar under 20 år i<br />
Sverige placerade på institution och<br />
familje<strong>hem</strong> enligt SoL och LVU år 2005.<br />
Motsvarande siffra för Skåne var 2 502.<br />
Situationen i Skåne var inte sämre än i<br />
riket (tabell 32 och 33).<br />
År 2006 var 2055 barn i Skåne placerade i<br />
familje<strong>hem</strong> av kommunerna i Skåne. Av<br />
dessa var 1024 flickor och 1031 pojkar.<br />
Tabell 32 och 33. Barn 0-17 år<br />
placerade på institution/familje<strong>hem</strong><br />
enligt SoL och LVU per 1000 barn<br />
Utgångsläge (2005, riket):<br />
0-12 år 5,2<br />
13-17 år 14,4<br />
Utgångsläge (2005, regionalt):<br />
0-12 år 5,2<br />
13-17 år 13,6<br />
Utsatthet och delaktighet i<br />
brott<br />
Antalet 15-17-åringar som är lagförda för<br />
brott var år 2005 procentuellt sett lika<br />
stort i Skåne och landet, ca 30 %.<br />
Tabell 34. Antal ungdomar 15-17 år<br />
lagförda för brott<br />
Utgångsläge (2005, riket):<br />
Totalt 12 609 (29,5 %)<br />
Utgångsläge (2005, regionalt):<br />
Totalt 1 627 (29 %)<br />
Statistiken om delaktighet i brott är inte<br />
jämförbar på nationell och regional nivå.<br />
På regional nivå är statistiken uppdelad<br />
efter kön och olika typer av brott, medan<br />
statistiken på nationell nivå mäter andel<br />
unga i årskurs 9 som uppger att de har<br />
deltagit i brott. Fler pojkar än flickor<br />
uppger att de har deltagit i brott både<br />
nationellt och regionalt (tabell 35, 36).<br />
Tabell 35. Andel unga i årskurs 9 som<br />
uppger att de har deltagit i brott<br />
Utgångsläge (2003, riket):<br />
Totalt 61 %<br />
Pojkar 67,3 %<br />
Flickor 54,7 %<br />
29
Tabell 36. Andel unga i årskurs 9 som<br />
uppger att de har deltagit i brott<br />
Utgångsläge (2005, regionalt):<br />
Snattat Totalt 13,4 %<br />
Tabell 37. Antal barn under 18 år<br />
misstänkta för brott<br />
Utgångsläge (regionalt):<br />
Den regionala statistiken om utsatthet för<br />
och delaktighet i brott kommer från<br />
CERUM och från Polismyndigheten i<br />
Skåne. Den nationella statistiken kommer<br />
från Brottsförebyggande rådet. Denna<br />
statistik är dock inte jämförbar eftersom<br />
den omfattar olika saker. På nationell nivå<br />
mäts utsatthet för brott fördelat på kön<br />
bland elever på årskurs 9. På regional nivå<br />
mäts antal barn under 18 år som har<br />
utsatts för brott.<br />
30<br />
Pojkar 15,8 %<br />
Flickor 11 %<br />
Stulit cykel Totalt 9,9 %<br />
Pojkar 13,9 %<br />
Flickor 5,8 %<br />
Tvingat till sig mobil och pengar<br />
Totalt 2,3 %<br />
Pojkar 3,1 %<br />
Flickor 1,5 %<br />
Inbrott Totalt 3,1 %<br />
Pojkar 4,8 %<br />
Flickor 1,3 %<br />
År 2004 9 021<br />
År 2005 9 481<br />
Tabell 38. Antal barn under 18 år som<br />
utsatts för brott<br />
Utgångsläge (regionalt):<br />
År 2004 16 940<br />
År 2005 18 025<br />
Tabell 39. Andel ungdomar i årskurs 9<br />
som uppger att de utsatts för brott<br />
(Utgångsläge 2003, riket):<br />
Stöld 31 %<br />
Lindrigare våld 23 %<br />
Hot 12 %<br />
Grövre våld 6 %<br />
Barn i asylprocessen<br />
Enligt Migrationsverket har<br />
handläggningstiden för asylärenden som<br />
rör barn minskat såväl i södra Sverige som<br />
i resten av landet sedan år 2004. I<br />
sydlänen - Skåne, Kalmar, Kronberg,<br />
Gotland och Hallands län – är<br />
handläggningstiden kortare än<br />
riksgenomsnittet.<br />
Tabell 40. Handläggningstid i dagar<br />
för asylärenden som rör barn<br />
Utgångsläge (sydlänen, 2004 och 2005):<br />
År 2005 133 dagar<br />
År 2004 195 dagar<br />
Utgångsläge (riket, 2004 och 2005):<br />
År 2005 161 dagar<br />
År 2004 246 dagar
En utsatt grupp i asylprocessen är<br />
asylsökande barn utan vårdnadshavare, de<br />
s k ensamkommande barnen. Det finns i<br />
dagsläget ingen indikator som omfattar<br />
denna grupp, men dessa barns situation är<br />
särskilt viktig att uppmärksamma.<br />
Enligt ett regeringsbetänkande har antalet<br />
asylsökande ensamkommande barn i<br />
Sverige varierat mellan åren. År 2000 kom<br />
350 ensamkommande barn till Sverige<br />
jämfört med 461 år 2001. Bland de 468<br />
ensamkommande barnen år 2002 var<br />
flertalet, 86%,, ungdomar mellan 13- 17<br />
år. Drygt två tredjedelar av alla<br />
ensamkommande barn var pojkar.<br />
Tabell 41. Antal asylsökande barn 0-17<br />
år<br />
Utgångsläge (riket, 2005):<br />
Totalt 4 798<br />
Pojkar 2 558<br />
Flickor 2 240<br />
Utan vårdnadshavare 398<br />
Sammanfattning<br />
Antalet barn som utsatts för brott<br />
ökade i Skåne från år 2004 till 2005.<br />
Antalet brottsmisstänkta barn under<br />
18 år ökade från 2004 till 2005.<br />
Skånska elever i årskurs 9 deltar mer<br />
sällan i brottshandlingar jämfört med<br />
riksgenomsnittet.<br />
I jämförelse med riket är<br />
situationen i Skåne inte sämre när det<br />
gäller antal barn placerade på<br />
institution/familje<strong>hem</strong>.<br />
Migrationsverkets handläggningstid<br />
för ärenden som rör asylsökande barn i är<br />
kortare i sydlänen än i resten av landet.<br />
31
Indikatorerna för regeringens barnpolitik<br />
är primärt framtagna för uppföljningar på<br />
nationell nivå. Indikatorerna är<br />
begränsande på så vis att de utesluter<br />
frågor och annan kunskap om barns och<br />
ungdomars livsvillkor som kan vara<br />
intressant för Länsstyrelsen.<br />
Tillståndsbeskrivningen kan sättas in i ett<br />
större sammanhang för att få ett bredare<br />
perspektiv på barn- och ungdomsfrågorna.<br />
Inför Länsstyrelsens val av<br />
strategiska insatsområden i det fortsatta<br />
barnkonventionsarbetet är det även<br />
nödvändigt att beakta generella<br />
utvecklingstendenser i samhället.<br />
Omvärldstrender<br />
Länsstyrelsens omvärldsanalys 2005 pekar<br />
på några samhällstrender som kan få stora<br />
konsekvenser i framtiden. Den<br />
försämrande hälsan är en. Svenskarna<br />
förväntas bli allt friskare, men även allt<br />
sjukare. Diabetikerna och allergikerna blir<br />
fler, vilket blir ett stort folkhälsoproblem.<br />
Cirka 2,5 miljoner svenskar beräknas idag<br />
vara överviktiga. Fyra procent av barnen<br />
och ungdomarna har fetma.<br />
Samhällsekonomin kommer att bli mer<br />
ansträngd. Detta medför stora<br />
konsekvenser för barn och ungdomar i<br />
form av t ex nedskärningar inom skola,<br />
vård och omsorg. Kvaliteten inom dessa<br />
32<br />
Kompletterande kunskap<br />
verksamheter kan då komma att minska.<br />
Statistiken visar att andelen<br />
årsarbetskrafter i förskolan har sjunkit<br />
nationellt sett. Positivt är att andelen<br />
årsarbetare med högskoleutbildning i den<br />
kommunala förskolan var något högre i<br />
länet än i landet (55% jämfört med 53%)<br />
hösten 2005. Bland de skånska<br />
kommunerna fanns det procentuellt sett<br />
flest årsarbetare med högskoleutbildning i<br />
den kommunala förskolan i Vellinge,<br />
Örkelljunga och Åstorp. Sämst var<br />
situationen i Östra Göinge, Kävlinge,<br />
Burlöv och Osby. Däremot var antalet<br />
barn per årsarbetare med<br />
högskoleutbildning i den kommunala<br />
förskolan något högre i länet än i riket<br />
hösten 2005 - 5,3 barn jämfört med 5,2.<br />
Strategiska utmaningar för en<br />
hållbar utveckling<br />
I Sveriges hållbarhetsstrategi pekas fyra<br />
strategiska utmaningar ut som samhället<br />
behöver lösa för att motverka en ohållbar<br />
samhällsutveckling. Samtliga utmaningar<br />
har tydliga kopplingar till barn och<br />
ungdomar. Nedan illustreras några<br />
kopplingar.<br />
Människors ohälsa och ojämlikheter i<br />
hälsan är en framtida utmaning att<br />
bemöta. Positivt är att det allmänna<br />
hälsotillståndet är bättre och<br />
medellivslängden längre i Skåne jämfört
med riksgenomsnittet. Unga kvinnors<br />
psykiska hälsa försämras dock, trots en<br />
generellt sett förbättrad psykisk hälsa<br />
bland vuxna och skolbarn.<br />
Sunda levnadsvanor, en god utomhusoch<br />
inomhusmiljö, tillgång till arbete, en<br />
god arbetsmiljö, ekonomisk och social<br />
trygghet är några faktorer som bidrar till<br />
bättre hälsa. Att öka barns och<br />
ungdomars inflytande och delaktighet i<br />
samhället har också positiva hälsoeffekter.<br />
Insatser för att öka förutsättningarna för<br />
en trygg barndom och motverka både<br />
synligt och dolt våld i offentliga miljöer<br />
och i <strong>hem</strong>miljöer är prioriterade. Att öka<br />
jämställdheten avseende uttag av<br />
föräldraledighet, där Skåne ligger sämre<br />
till jämfört med riksgenomsnittet, är ett<br />
sätt.<br />
Det behövs fler möjligheter för<br />
människor att välja en hälsosam livsstil i<br />
fråga om bl a kost och fysisk aktivitet.<br />
Tillgängligheten till alkohol och tobak bör<br />
minskas. Fler insatser behövs också för att<br />
motverka övervikt och allergier.<br />
Forskning säger att barn som ammas har<br />
en lägre infektionsrisk och mer sällan<br />
allergier än barn som får mjölk på flaska.<br />
Statistiken visar att var andelen barn, som<br />
ammats helt eller delvis vid 4 och 6<br />
månaders ålder, var något lägre i länet<br />
jämfört med riksgenomsnittet i landet<br />
(67% respektive 72%) mellan 2000-2004.<br />
I Skåne var amningsfrekvensen av 6<br />
månader gamla barn år 2004 högst i<br />
Höganäs, Trelleborg och Hässleholm med<br />
80,9-74,7 procent och lägst i Lomma,<br />
Höör och Lund med 48,5-54,7 procent.<br />
Fler insatser behövs för att motverka<br />
hörselskadande buller. Oönskat ljud<br />
påverkar människor på många sätt och<br />
kan störa såväl vila som koncentration<br />
och uppmärksamhet. Mycket höga<br />
ljudnivåer kan orsaka hörselskador och<br />
tinnitus. Nationell statistik visar att drygt<br />
20 procent av svenskarna besväras av<br />
buller. Var åttonde 12-åring i Skåne<br />
upplevde år 2005 övergående<br />
hörselnedsättning och vart fjärde barn<br />
tillfälliga ringningar/öronsus. I skolan är<br />
det främst skrapljud från stolar och ljud<br />
från andra barn som upplevs som farliga.<br />
Förutom att förbättra människors hälsa är<br />
samhällsbyggandet en framtida utmaning.<br />
Att bygga samhället hållbart handlar om<br />
att förbättra livs- och boendemiljön för<br />
människor. Det innebär bland annat att<br />
öka tillgängligheten i samhället, inte minst<br />
för de ca en miljon svenskar med lättare<br />
eller svårare funktionshinder. Ökad<br />
tillgång till bostadsnära naturområden och<br />
ren luft är andra prioriterade områden.<br />
Internationella undersökningar visar att<br />
33
arn idag har mycket mindre frihet att<br />
utforska sitt närsamhälle än tidigare<br />
generationer. Den ökande bilismen har<br />
begränsat barns rörelsefrihet, avseende<br />
deras lekområden, skolvägar och<br />
fritidsvägar.<br />
Föroreningars, trängsels och bullrets<br />
effekter på hälsa och miljö behöver<br />
synliggöras. En ökad säkerhet mot våld<br />
och övergrepp i bostadsområden och<br />
offentliga miljöer kan åstadkommas bland<br />
annat genom bra belysning. Andra behov<br />
av förändringar är att: motverka social<br />
segregation, bostadsbrist, diskriminering<br />
och utanförskap. Statistiken visar att allt<br />
fler svenska kommuner rapporterar brist<br />
på bostäder. Bristen på ungdomsbostäder<br />
är större än någonsin. Svårigheterna att<br />
hitta bostad gör att unga i storstäderna<br />
flyttar <strong>hem</strong>ifrån senare. I glesbygden<br />
fortsätter unga att flytta som tidigare. 24<br />
av Skånes 33 kommuner uppgav år 2007<br />
brist på bostäder för unga<br />
Den otillräckliga transportkapaciteten<br />
behöver åtgärdas och förbindelser med<br />
skola, service och arbetsplatser.<br />
Iakttagelser från<br />
Länsstyrelsens sociala sektion<br />
Länsstyrelsens sociala sektion bevakar på<br />
olika sätt att flickors och pojkars behov<br />
uppmärksammas, att barn får komma till<br />
34<br />
tals och att deras åsikter respekteras.<br />
Detta sker exempelvis i tillsyn,<br />
rådgivnings- och klagomålsärenden. I<br />
sociala sektionens arbete har bland annat<br />
följande iakttagelser gjorts:<br />
• Det finns en osäkerhet hos föräldrar<br />
hur de ska stödja och fostra sina barn,<br />
något som i många kommuner möts<br />
med erbjudande om föräldrautbildning.<br />
• Det finns oro hos föräldrar för att<br />
socialtjänsten inte ingriper i tid när<br />
deras unga misstänks ha börjat<br />
missbruka<br />
• Ökat antal barnfamiljer som saknar<br />
egen bostad. Vräkningar av<br />
barnfamiljer är inte ovanliga<br />
• Bristande resurser/kunskap/metodik<br />
gör att många polisanmälningar som<br />
rör unga inte utreds/åtgärdas.<br />
Brottslig verksamhet utan<br />
konsekvenser kan leda till fortsatt<br />
missbruk/brottslighet för en del unga.<br />
• Barnperspektivet görs inte alltid<br />
tydligt när ekonomiskt bistånd prövas<br />
till exempel vad det innebär att vara<br />
utan el en längre tid på grund av att<br />
föräldrarna inte prioriterat utgiften<br />
• Barn lever otryggt på grund av<br />
föräldrars missbruk<br />
• Barn hamnar i lojalitetskonflikter<br />
mellan föräldrar som inte kan enas i<br />
vårdnads- och/eller umgängesfrågor<br />
• Barn hamnar i lojalitetskonflikter<br />
mellan familje<strong>hem</strong> och biologiska<br />
föräldrar<br />
• Barn får inte det individuellt stöd som<br />
de behöver för att klara sin skolgång<br />
• Med hänvisning till bl a kommunens<br />
ekonomi beviljas barn och unga med<br />
funktionshinder inte alltid de insatser<br />
de skulle behöva för att leva ett så<br />
”normalt” liv som möjligt, för att få<br />
vara delaktiga i samhället.
Referenser (kapitelvis)<br />
En god levnadsstandard<br />
Kunskapsunderlag till rapporten En socialt hållbar utveckling – med folkhälsa som<br />
utgångspunkt. Länsstyrelsen i Skåne län. 2006, s. 18<br />
Folkhälsoinstitutets databas http://app.fhi.se/pxweb/Database/kbf/mal3/mal3.asp<br />
Skilda uppväxtvillkor, en studie av ekonomisk utsatthet bland barn till ensamstående ur<br />
storstadsperspektiv. Rädda Barnen. 2006<br />
Barnfattigdomen i Sverige årsrapport 2004. Rädda Barnen<br />
Levnadsförhållande rapport 110, Barns villkor. Statistiska centralbyrån. 2005<br />
Ds 2007:9 Ett uppföljningssystem för barnpolitiken. Slutrapport från arbetsgruppen med<br />
uppgift att utveckla indikatorer för barnpolitiken. Socialdepartementet. 2007<br />
Bästa möjliga hälsa<br />
Ung idag 2006. En beskrivning av ungdomars villkor. Ungdomsstyrelsen<br />
Barn, miljö och hälsa. Rapport från Skåne, Blekinge, Halland och Kronobergs län 2006.<br />
Länsstyrelsen i Skåne län m fl; 2006, s. 26<br />
Övervikt bland barn - nytt system för nationell uppföljning, Statens Folkhälsoinstitut. R<br />
2005:20. Anton Lager, Bjöörn Fossum och Sven Bremberg<br />
Statistik. Dödsorsaker 2005:7. Dödsorsaker 2003. Socialstyrelsen<br />
Folkhälsorapport 2005. Socialstyrelsen<br />
Region Skåne, statistik från Christian Skarman<br />
Barns villkor. Levnadsförhållanden Rapport 110. Statistiska centralbyrån. 2005<br />
Skolelevers drogvanor. Centralförbundet för alkohol- och narkotikaupplysning. Rapport nr<br />
103. 2007.<br />
God folkhälsa för en bättre framtid. Folkhälsan i Skåne – regional strategi 2006-2009.<br />
Region Skåne; 2005, s. 16<br />
35
Skånes kompetenscentrum för alkohol- och drogprevention (Cerum),<br />
Drogvaneundersökningen i Skåne 2005.<br />
En god utbildning<br />
Skolverkets statistik. www.skolverket.se<br />
Folkhälsoinstitutets databas http://app.fhi.se/pxweb/Database/kbf/mal3/mal3.asp<br />
Barnombudsmannen rapporterar BR 2006:01 ” vill man gå på toa ligger man illa till” om<br />
arbetsmiljö i skolan. Barnombudsmannen. 2006<br />
Kunskapsunderlag till folkhälsopolitisk rapport 2005. Målområde 3. Trygga och goda<br />
uppväxtvillkor. R 2005:52. Statens Folkhälsoinstitut; 2005, s. 29<br />
En trygg uppväxt<br />
Barns villkor. Levnadsförhållanden Rapport 110, Statistiska centralbyrån. 2005<br />
Kunskapsunderlag till folkhälsopolitisk rapport 2005. Målområde 3. Trygga och goda<br />
uppväxtvillkor. R 2005:52. Statens Folkhälsoinstitut; 2005, s. 7<br />
Birgit Modén, Socialmedicinska enheten, Universitetssjukhuset MAS<br />
Folkhälsorapport 2005, Socialstyrelsen<br />
Upp till 18 fakta om barn och ungdom. Barnombudsmannen. BR 2004:06<br />
Hur har det gått i Skåne? 2007 års uppföljning av regionalt utvecklingsarbete. Region<br />
Skåne. 2007, s 38<br />
Barns skador i Sverige. Barnskadeatlas med frekvenser och trender på nationell, länsoch<br />
kommunnivå 1987-2000. SOU 2002:99<br />
Delaktighet i samhället<br />
Barnombudsmannen rapporterar BR 2006:01 ” vill man gå på toa ligger man illa till” om<br />
arbetsmiljö i skolan. Barnombudsmannen. 2006<br />
Barns villkor. Levnadsförhållanden Rapport 110. Statistiska centralbyrån. 2005<br />
36
Ung idag 2006. En beskrivning av ungdomars villkor. Ungdomsstyrelsen. 2006<br />
Samhällets stöd och skydd<br />
Barn och unga - insatser 2005. Statistik Socialtjänst 2006:9. Socialstyrelsen<br />
Familje<strong>hem</strong>splacerade barn 2006. Länsstyrelsen i Skåne län<br />
Migrationsverkets statistik, och telefonsamtal<br />
Polismyndigheten i Skåne, telefonsamtal med statistikansvarig<br />
Brottsförebyggande rådet. www.bra.se och telefonsamtal<br />
Stöld, våld och droger bland ungdomar i årskurs 9, resultat från fem<br />
deklarationsundersökningar - rapport 2005. Brottsförebyggande rådet. 2005.<br />
Skånes kompetenscentrum för alkohol- och drogprevention (Cerum),<br />
Drogvaneundersökningen i Skåne 2005<br />
Kompletterande fakta<br />
Kunskapsunderlag till rapporten En socialt hållbar utveckling – med folkhälsa som<br />
utgångspunkt. Länsstyrelsen i Skåne län. 2007<br />
Strategi för hållbar utveckling 2007-2009. Från vision till vardag. Länsstyrelsen i Skåne<br />
län. 2007<br />
Omvärldsanalys år 2005. Länsstyrelsen i Skåne län. 2005<br />
Strategiska utmaningar. En vidareutvecklng av svensk strategi för en hållbar utveckling.<br />
Skr. 2005/06:126. Miljö- och samhällsbyggnadsdepartementet.<br />
37
Bilaga 1 Barn i befolkningen<br />
Barn i Skånes befolkning och i riket 0-17 År<br />
År 2002 År 2003 År 2004 År 2005<br />
Skåne 245 587 246 277 246 481 246 539<br />
Pojkar 125 692 126 202 126 386 126 473<br />
Flickor 119 895 120 075 120 095 120 066<br />
Riket 1 940 910 1 941 436 1 939 153 1 934 239<br />
Pojkar 996 115 996 294 994 884 992 474<br />
Flickor 944 795 945 142 944 269 941 765<br />
38
Bilaga 2 Indikatorer för regeringens barnpolitiska mål (39 st)<br />
Detaljerad beskrivning finns i Ds 2007:9 Ett uppföljningssystem för barnpolitiken.<br />
Slutrapport från arbetsgruppen med uppgift att utveckla indikatorer för<br />
barnpolitiken. Socialdepartementet. 2007.<br />
Målområde 1 En god levnadsstandard<br />
Ekonomisk standard<br />
Indikator 1:1<br />
Andel barn i ekonomiskt utsatta familjer<br />
Indikator 1:2<br />
Andel barn i ekonomiskt utsatta familjer som saknar kontantmarginal<br />
Indikator 1:3<br />
Andel barn i familjer med långvarigt ekonomiskt bistånd<br />
Boende<br />
Indikator 1:4<br />
Andel barn med utrymme för eget rum<br />
Målområde 2 Bästa möjliga hälsa<br />
Fysisk hälsa<br />
Indikator 2:1<br />
Andel barn med övervikt eller fetma<br />
Indikator 2:2<br />
Spädbarnsdödlighet<br />
Indikator 2:3<br />
Andel barn med låg födelsevikt<br />
Tandhälsa<br />
Indikator 2:4<br />
Andel kariesfria barn<br />
Psykisk hälsa<br />
Indikator 2:5<br />
Andel barn med psykiska besvär<br />
Indikator 2:6<br />
Andel barn med psykosomatiska besvär<br />
Alkohol och tobak<br />
Indikator 2:7<br />
Andel barn med en intensivkonsumtion av alkohol minst en gång i månaden<br />
Indikator 2:8<br />
Andel barn som röker eller snusar<br />
39
Målområde 3 En god utbildning<br />
Studieresultat<br />
Indikator 3:1<br />
Andel elever med gymnasiebehörighet<br />
Indikator 3:2<br />
Andel elever som uppnått grundskolans mål<br />
Indikator 3:3<br />
Andel elever med högskolebehörighet<br />
Indikator 3:4<br />
Andel elever med goda matematikkunskaper<br />
Indikator 3:5<br />
Andel elever med god läsförståelse<br />
Pedagogisk personal<br />
Indikator 3:6<br />
Personaltäthet<br />
Indikator 3:7<br />
Andel lärare med lärarexamen<br />
Psykosocial och fysisk miljö<br />
Indikator 3:8<br />
Andel elever som blivit mobbade av andra elever<br />
Indikator 3:9<br />
Andel elever som känner sig mobbade av lärare<br />
Indikator 3:10<br />
Andel elever 10-18 år som känner arbetsro i skolan<br />
Målområde 4 En trygg uppväxt<br />
Otrygghet<br />
Indikator 4:1<br />
Andel barn som känner sig trygga i skolan<br />
Indikator 4:2<br />
Andel elever som någon gång blivit erbjuden narkotika<br />
Olycksfall och skador<br />
Indikator 4:3<br />
Andel skador som lett till sjukhusvård<br />
Indikator 4:4<br />
Andel skador med dödlig utgång<br />
40
Tonårsgraviditeter<br />
Indikator 4:5<br />
Andel tonårsgraviditeter<br />
Målområde 5 Delaktighet i samhället<br />
Medbestämmande i skolan<br />
Indikator 5:1<br />
Andel barn som tycker att de har inflytande i skolan<br />
Information<br />
Indikator 5:2<br />
Andel barn som följer nyheter varje dag<br />
Delaktighet i kulturverksamhet<br />
Indikator 5:3<br />
Andel barn som läser böcker varje dag<br />
Indikator 5:4<br />
Andel barn som går i musik- eller kulturskola<br />
Indikator 5:5<br />
Andel barn som besökt kulturaktiviteter<br />
Fritid, lek och föreningsliv<br />
Indikator 5:6<br />
Andel barn som deltar i idrottsaktiviteter<br />
Indikator 5:7<br />
Andel barn som deltar i föreningsliv<br />
Målområde 6 Samhällets stöd och skydd<br />
Barn i samhällsvård<br />
Indikator 6:1<br />
Andel barn i institutionsvård längre än sex månader<br />
Indikator 6:2<br />
Andel barn som återplaceras efter <strong>hem</strong>gång från alla former av social dygnsvård<br />
Utsatthet för och delaktighet i brott<br />
Indikator 6:3<br />
Andel barn som deltagit i brott<br />
Indikator 6:4<br />
Andel barn som utsatts för brott<br />
Barn inom rättsväsendet<br />
Indikator 6:5<br />
Andel barn lagförda för brott<br />
41
Östra Boulevarden 62 A, 291 86 Kristianstad<br />
Kungsgatan 13, 205 15 Malmö<br />
Tel 044/040-25 20 00, Fax 044/040-25 21 10<br />
Epost lansstyrelsen@m.lst.se<br />
www.m.lst.se