Omslag.pmd - Länsstyrelserna
Omslag.pmd - Länsstyrelserna
Omslag.pmd - Länsstyrelserna
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
har föranlett svårbemästrade konflikter. Bredal<br />
skriver även att chansen att få gifta sig med en<br />
partner som den unge själv valt ökar om den<br />
tilltänkta partnern uppfyller familjens uppsatta<br />
kriterier. Chansen ökar också om valet inför<br />
andra i bekantskapskretsen framstår som ett<br />
arrangemang som föräldrarna varit delaktiga i.<br />
Bredal diskuterar särskilt de könsspecifika normer<br />
som leder till att arrangerade äktenskap<br />
praktiseras olika för unga kvinnor och unga<br />
män. Kravet på oskuld vid ingåendet av äktenskap<br />
begränsar unga kvinnor mer än unga män<br />
och leder till att unga män är mer fria att välja<br />
sin partner än unga kvinnor.<br />
I det nordiska sammanhanget finns det också<br />
studier som beskriver likheter och skillnader i<br />
nordiska länders politik och lagstiftning i<br />
förhållningssättet till arrangerade äktenskap<br />
och tvångsäktenskap (Bredal 1998, Schlytter<br />
2004, Siim & Skjeie 2008). Till skillnad från<br />
Norge betraktas äktenskap i Danmark som en<br />
migrationsstrategi som immigranter i Danmark<br />
använder sig av. Den danska invandringspolitiken<br />
i fråga om transnationella äktenskap<br />
karaktäriseras av generaliseringar av äktenskapliga<br />
traditioner bland minoritetsgrupper utifrån<br />
individuella fall av tvångsäktenskap. Distinktionen<br />
mellan arrangerade äktenskap och<br />
tvångsäktenskap suddas bort till följd av dessa<br />
generaliseringar. Båda äktenskapsmönstren<br />
betraktas lika oacceptabla i Danmark. Både i<br />
Norge och i Danmark har invandringspolitiken<br />
blivit mer restriktiv framför allt för anhöriginvandring<br />
och familjeförening. De restriktiva<br />
reglerna används till synes som ett medel för<br />
att bekämpa tvångsäktenskap. I Danmark anser<br />
staten att tvångsäktenskap och arrangerade<br />
äktenskap har samma negativa inverkan på den<br />
enskildes självbestämmande, på kulturella konflikter<br />
och på bristande integration. Kritiker<br />
69<br />
menar att den danska staten använder parollen<br />
minoritetskvinnors rättigheter som en förevändning<br />
för att rättfärdiga sin gränskontroll<br />
och hårdare invandringspolitik (Bredal 1998,<br />
Siim & Skjeie 2008).<br />
I sammanhang där hedersrelaterat hot och<br />
våld diskuteras lyfts val av framtida livspartner<br />
upp som en central fråga. Enligt Schlytter<br />
(2004) är skillnaden mellan arrangerade äktenskap<br />
och tvångsäktenskap ibland mycket<br />
hårfin. Genom att tillåta seden arrangerade<br />
äktenskap ökar risken för att unga kvinnor och<br />
män tvingas till äktenskap i Sverige. I en kartläggning<br />
av hedersrelaterat våld i Storbritannien<br />
definieras skillnaden mellan arrangerade<br />
äktenskap och tvångsäktenskap som ”a marriage<br />
becomes forced if any coercion, physical or<br />
psychological, used against either spouses in order<br />
to force them to consent. A forced marriage is not<br />
the same as an arranged marriage which occurs<br />
with the full consent of both parties” (Brandon &<br />
Hafez 2008, s. 9).<br />
Schlytter (2004) menar att skillnaden främst<br />
ligger i individens möjlighet snarare än rätt att<br />
få välja något, likväl som individens möjlighet<br />
att få välja bort något. Det innebär i en konkret<br />
situation att en ung kvinna eller en ung man<br />
ska ges faktiskt utrymme att utan risk för hot<br />
om våld eller bestraffning tacka nej till ett tilltänkt<br />
giftermålsarrangemang.<br />
Brandon och Hafez (2008) menar att tvångsäktenskap<br />
praktiseras för att upprätthålla<br />
hedersrelaterade traditioner. Främst är det ett<br />
effektivt sätt för föräldrar att kontrollera ungas<br />
sexualitet och förebygga alla slags handlingar<br />
som kan förorsaka att familjen/släkten förlorar<br />
sitt anseende. Det finns även exempel på<br />
familjer som praktiserar tvångsäktenskap för<br />
att stärka släktband och bevara familjens välstånd.<br />
Tvångsäktenskap används även som ett