Omslag.pmd - Länsstyrelserna
Omslag.pmd - Länsstyrelserna
Omslag.pmd - Länsstyrelserna
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Varje samhälle stödjer mer eller mindre uttalat<br />
vissa egenskaper, färdigheter, beteenden och<br />
värderingar som också syns i de idéer som finns<br />
om barn, unga och deras föräldrar. På så sätt<br />
socialiseras man in i ett samhälle som bevaras<br />
och utvecklas. Tillhör man en minoritetskultur<br />
i en majoritetskultur kan det vara ett centralt<br />
mål att värna om sin kulturella identitet. Här<br />
har socialisationen en avgörande betydelse för<br />
att bevara gruppen och inte slukas av majoritetskulturen,<br />
något som skulle kunna leda till att<br />
gruppen till sist försvinner.<br />
Rainer Bauböck (1996) menar att etniska<br />
minoriteter som vistas i en miljö där kulturella<br />
olikheter kommer till uttryck blir satta under<br />
press att assimileras. De grundläggande värderingarna<br />
som den religiösa övertygelsen, syn<br />
på sexualitet, könsroller och föräldraskap blir<br />
svårare att föra över från en generation till en<br />
annan. Bauböck menar att de värderingar vi har,<br />
det språk vi lär oss från våra föräldrar och de<br />
vanor vi skaffar oss grundläggs inom familjen.<br />
För att det specifika i kulturen ska överföras till<br />
nästa generation krävs att föräldrarna har kontrollen<br />
över barnens socialisation, både uppfostran<br />
och utbildning.<br />
Utredningen I god tro beskriver två modeller<br />
för uppfostran av barn. I demokratiska välfärdssystem<br />
som Sverige kan barn ända upp till 20<br />
års ålder lägga större delen av sin tid på egen<br />
personlig utveckling, fritidsintressen och utbildning.<br />
Många unga är präglade av en ganska<br />
jämbördig relation till föräldrarna, och deras<br />
vilja och önskningar har beaktats av föräldrarna.<br />
De har upplevt förhandlingar vid köksbordet<br />
och medbestämmande i för familjen<br />
viktiga frågor. Detta kan definieras som en demokratisk<br />
uppfostringsmodell där det inte<br />
på förhand finns något rätt eller fel, bra eller<br />
dåligt. Många saker blir därför föremål för diskussioner<br />
mellan barn och föräldrar.<br />
30<br />
Motsatsen till demokratisk uppfostran är auktoritär<br />
uppfostran. Där är barnen underordnade<br />
föräldrarna, förväntas lyda dem utan att ifrågasätta<br />
och de ska visa föräldrarna respekt. Föräldrarna<br />
styr uppfostran med klara normer av<br />
vad som är rätt och fel, gott och ont, tillåtet och<br />
otillåtet. Det kan göra att barn styrs och kontrolleras<br />
av rädsla för upptäckt och straff. Regler<br />
och normer för hur barnen enligt föräldrarna<br />
ska leva är inte särskilt förhandlingsbara<br />
i diskussioner mellan föräldrar och barn (SOU<br />
1998:113).<br />
Vad som är bäst för ett barn att växa upp i, en<br />
demokratisk eller auktoritär familj, är det svårt<br />
att uttala sig om. Det vi vet är däremot att forskningen<br />
om risk- och skyddsfaktorer visar hur<br />
betydelsefull familjen är för ungas psykiska<br />
hälsa. Konflikter inom familjen, olika övergrepp,<br />
våld, hot och kränkningar tillsammans<br />
med föräldrars missbruk av sin föräldraroll är<br />
faktorer som påverkar barn och unga mycket<br />
negativt och kan ge skador för livet (Ungdomsstyrelsen<br />
2007a, Socialstyrelsen 2007d).<br />
Barn och unga som inte får sina behov tillgodosedda<br />
inom familjen tillhör den kategori<br />
som Socialstyrelsen, Rikspolisstyrelsen och<br />
Skolverket definierat som barn och unga som<br />
far illa och där samhället behöver göra särskilda<br />
insatser. Det är till exempel de barn som utsätts<br />
för: fysiskt eller psykiskt våld; sexuella övergrepp;<br />
kränkningar; fysisk eller psykisk försummelse<br />
inom sin familj. Likaså de barn och ungdomar<br />
som har allvarliga relationsproblem i förhållande<br />
till sina familjer (Socialstyrelsen 2007e).<br />
Utredningen I god tro som hade regeringens<br />
uppdrag att bedöma i vad mån människor som<br />
lämnar nyandliga rörelser har behov av samhällets<br />
stöd, lyfter ytterligare omständigheter<br />
som föräldrar i religionens namn kan utsätta<br />
sina barn för och som kan leda till skadliga påfrestningar<br />
på barn: