Omslag.pmd - Länsstyrelserna
Omslag.pmd - Länsstyrelserna
Omslag.pmd - Länsstyrelserna
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Av mammor med utländsk bakgrund gick 19<br />
procent i gymnasiet medan motsvarande för<br />
mammor med svensk bakgrund var 46 procent.<br />
De flesta av de 933 flickor som var mammor<br />
2007 hade svensk bakgrund, 73 procent. I<br />
Integrationsverkets rapport (2000) betonades<br />
att det är viktigt att inte bara beakta orsaker till<br />
att unga gifter sig eller skaffar barn utan också<br />
undersöka vilka möjligheter de har att få stöd<br />
till att fortsätta studera. Trots att det framkommer<br />
att det finns risker för främst unga kvinnor<br />
att hamna utanför arbete och utbildning genom<br />
tidig familjebildning finns det ingen kartläggning<br />
gjord över vilka flickor och unga kvinnor<br />
det är, vilket stöd de får och varför de avslutar<br />
eller har långvariga uppehåll från grundskolan<br />
eller gymnasiet på grund av att de ingår äktenskap<br />
eller bildar familj tidigt.<br />
Andra länders erfarenhet av<br />
brister i skolans organisation<br />
I Norge, Danmark och Storbritannien har brister<br />
i lagstiftning och riktlinjer som styr skolans<br />
agerande när en elev försvinner eller har långvarig<br />
frånvaro lyfts fram i förhållande till arrangerade<br />
äktenskap mot någons vilja. I norska<br />
UDI:s halvårsrapport för 2007 förs fram att det<br />
i Norge saknas rutiner för att hantera och följa<br />
upp långvarig frånvaro i skolan när det gäller<br />
de unga som försvinner från skolan på grund<br />
av att de förts utomlands för att giftas bort<br />
(Utlendingsdirektoratet 2007).<br />
Samma brist på uppföljningsansvar och rutiner<br />
uppmärksammas i Storbritannien i förhållande<br />
till unga som tas från skolan och förs ur<br />
landet för att giftas bort utomlands (The Home<br />
Affairs committee 2008).<br />
Också i Danmark har de unga uppmärksammats<br />
som förts utomlands av föräldrarna och<br />
därför är långvarigt frånvarande från skolan, i<br />
237<br />
vissa fall mot deras vilja. I en rapport från<br />
Ministeriet for Flygtninge, Invandrere og Integration<br />
(2006) i Danmark uppmärksammas<br />
brister i skolans frånvarorapportering till kommunen,<br />
hur långvarig frånvaro följs upp och<br />
när anmälan ska göras.<br />
Skolpliktsbevakning<br />
Skolverket gjorde i rapporten Rätten till utbildning<br />
(2008) den första nationella kartläggningen<br />
av långvarig frånvaro i grundskolan.<br />
Om grundskolorna känner till ifall barn försvinner<br />
från skolan på grund av äktenskap är<br />
inget som framkommer av rapporten men den<br />
lyfter fram flera brister i kommunernas skolpliktsbevakning<br />
och frånvarohantering vilka<br />
kan vara aktuella i förhållande till unga som<br />
utsätts för äktenskap mot den egna viljan och/<br />
eller förs utomlands mot sin vilja.<br />
Alla barn mellan 7 och 16 år som är bosatta i<br />
Sverige har både en rättighet och en skyldighet<br />
att gå i skolan. Barnen har skolplikt och det är<br />
barnens hemkommuner som är ansvariga att<br />
bevaka att skolplikten fullgörs. Kommunerna<br />
ska ha system och rutiner för att kontrollera att<br />
alla barn är skolplacerade och går i skolan och<br />
att inget barn glöms bort eller försvinner.<br />
I rapporten beskrivs hur skolpliktsbevakningen<br />
kan gå till i en förortskommun till en<br />
storstad. Om inte alla skolpliktiga barn enligt<br />
kommuninvånarregistret kommer till någon<br />
av kommunens skolor skickas efter höstterminens<br />
början ett brev till målsman med begäran<br />
om att denne ska meddela utbildningsförvaltningen<br />
i vilken skola eleven går. I många<br />
fall blir svaret att eleven befinner sig långvarigt<br />
utomlands och skolplikten har då upphört. I<br />
några fall kan brev komma tillbaka med adressaten<br />
okänd. Det framkommer inte av Skolverkets<br />
rapport hur elevens situation utreds, hur