Omslag.pmd - Länsstyrelserna
Omslag.pmd - Länsstyrelserna
Omslag.pmd - Länsstyrelserna
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
denna trygghet. Schlytter (2004) för fram att de<br />
unga som behöver skyddas från vårdnadshavaren<br />
inte har någon egentlig rättighet att få vård<br />
och skydd från vårdnadshavaren. Barnets bästa<br />
anger bara en skyldighet för socialnämnden att<br />
ingripa.<br />
Tidigare forskning visar att det inom socialtjänsten<br />
kan finnas en syn på att konflikter<br />
inom familjen ska lösas av familjen, man tenderar<br />
att förminska betydelsen av det våld och<br />
de begränsningar flickan utsatts för och det<br />
finns en rädsla för att göra fel och på så sätt<br />
förvärra den unges situation genom en placering<br />
utanför hemmet (Björktomta 2006, Bredal<br />
& Skjerven 2007, De los Reyes 2003, Länsstyrelsen<br />
2002, Schlytter 2004 & 2006, Schlytter<br />
& Linell 2008, Sjöblom 2002 & 2006, Öquist<br />
2006).<br />
Vissa av flickorna blir under utredningen utsatta<br />
för nya hot, påtryckningar och press då de<br />
inte skyddas från familj eller släkt utan är kvar<br />
i familjen eller placeras enligt SoL. Genom att<br />
vissa av flickorna inte skyddas från familjen<br />
fråntas de möjligheten att känna sig trygga och<br />
reflektera över sina valmöjligheter och istället<br />
utsätts de för nya trauman. Den press och de<br />
påtryckningar flickorna utsätts för under<br />
utredningstiden skulle också kunna vara orsak<br />
till att vissa av flickorna väljer att ta tillbaka<br />
eller förminska de lämnade uppgifterna.<br />
Det dessa flickor har utsatts för av föräldrar<br />
och i flera fall också av andra familjemedlemmar<br />
skulle kunna ses som en systematisk och<br />
långtgående fridskränkning av henne.<br />
Åklagarmyndighetens handbok (2006b) lyfter<br />
fram två omständigheter runt fridskränkningsbrott<br />
som har betydelse för dessa flickors<br />
möjligheter att få stöd och skydd från samhället.<br />
För det första begås fridskränkningsbrottet<br />
i princip alltid bakom hemmets stängda dörr<br />
226<br />
och det saknas därför ofta vittnen, teknisk utredning<br />
eller annan stabil stödbevisning. För<br />
det andra begås brottet mot en närstående och<br />
det finns därmed lojaliteter och sociala bindningar<br />
som gör målsäganden och vittnen särskilt<br />
känsliga för påverkan i samband med<br />
medverkan i förundersökning och rättegång.<br />
Av det som framkommer av socialtjänstens förhållningssätt<br />
och val av insatser ses inte alltid<br />
det flickorna har utsatts för som en sammanhängande<br />
fridskränkning av flickan utifrån en<br />
motivbild där man förklarar begränsningar,<br />
kontroll, hot och våld utifrån de normer som<br />
finns i familjen kring oskuld, sexualitet, skam<br />
eller heder. Detta görs i än lägre grad av länsrätten.<br />
I rapporten Personalens möten med utsatta<br />
flickor – arbete mot hedersrelaterat våld (Björktomta<br />
2006) beskriver Björktomta hur ett arbete<br />
med att förebygga, motverka och förhindra<br />
hedersrelaterat våld skulle kunna fungera.<br />
Björktomta lyfter fram en skala där det hedersrelaterade<br />
förtrycket och våldet kan ses som stigande:<br />
från kontroll, frihetskränkning, förtryck,<br />
hot, våld, misshandel och dödshot till framkallande<br />
av självmord eller mord.<br />
Den bild som framträder är att flickorna i vår<br />
kartläggning först nås av samhällets insatser när<br />
de har utsatts för misshandel och dödshot och<br />
då för att de själva söker hjälp. Inte heller då är<br />
det tydligt att flickan erbjuds den insats som<br />
hon efterfrågar, skydd från föräldrarna. Inte<br />
heller framkommer det att syskon till de som<br />
är utsatta utreds och erbjuds insatser från samhället.<br />
Av de 32 flickorna har 29 syskon, utifrån<br />
vad som framkommer i domen.<br />
Endast i en dom framkommer att flickans syskon<br />
och föräldrar ska erbjudas någon form av<br />
insats från socialtjänsten i samband med att<br />
hon omhändertas på grund av hot och våld från