Omslag.pmd - Länsstyrelserna
Omslag.pmd - Länsstyrelserna
Omslag.pmd - Länsstyrelserna
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
och skulle också de kunna bli aktuella för vård<br />
enligt LVU enligt 2 eller 2 och 3 §§ LVU.<br />
Enligt förarbeten till LVU-lagstiftningen Stärkt<br />
skydd för barn i utsatta situationer (prop. 2002/<br />
03:53) kan fostran till asocialt beteende eller<br />
kriminalitet ses som en form av psykiskt våld<br />
från föräldrarna mot barnet. Att ett barn tvingas<br />
bevittna (se eller höra) våld i sin närmiljö eller<br />
leva i en miljö där våld och hot om våld förekommer<br />
ofta, kan också det göra att ett barn far<br />
psykiskt illa. Även om det inte av domarna framkommer<br />
att flickornas bröder själva utsatts för<br />
hot eller våld från föräldrarna skulle det faktum<br />
att de har levt i en miljö där hot och våld<br />
förekommer ofta och där de själva skolas till att<br />
hota, misshandla och förtrycka en annan familjemedlem,<br />
i sig vara LVU-grundande utifrån<br />
brister i hemmiljön. Av vår kartläggning framkommer<br />
dock att inga pojkar har omhändertagits<br />
på den grunden under 2007.<br />
Trots att vi från de kartläggningar som finns<br />
(Socialstyrelsen 2007a, Schlytter et al. 2009) ser<br />
att pojkarna också är oroade för att inte själva få<br />
välja partner så framkommer det inte av vår<br />
kartläggning av LVU-domar att de omhändertas<br />
av samhället på grund av detta i lika stor<br />
utsträckning som flickorna. Detta skulle kunna<br />
bero på att de i lägre grad än flickorna är benägna<br />
att tala med utomstående om sin situation.<br />
Det skulle också kunna handla om att de<br />
inte i lika stor utsträckning begränsas i sin utveckling<br />
under ungdomsåren utifrån starka<br />
oskuldsnormer eller krav på tidiga äktenskap.<br />
En annan orsak skulle kunna vara att de inte<br />
erbjuds stöd och skydd då de inte ses som trovärdiga<br />
eller hjälpbehövande av samhället.<br />
Av tidigare nämnda studie Oskuld och heder<br />
(Schlytter et al. 2009) framkommer att socialtjänsten<br />
har svårigheter att se de pojkar som<br />
själva utsätts för hedersrelaterat våld och be-<br />
220<br />
gränsningar. Den dubbla roll som pojkarna har<br />
som både potentiella förövare och potentiella<br />
offer inom en hederskontext menar forskarna<br />
innebär en dubbel utsatthet. En tredje roll som<br />
pojkarna innehar, av vad som framkommer av<br />
domarna, är som den inte accepterade partnern.<br />
Av domarna framkommer att även vissa av de<br />
pojkvänner som inte har accepterats har utsatts<br />
för hot och våld av flickans familj. Vilket stöd<br />
och skydd dessa pojkar har erbjudits av samhället<br />
framkommer inte av vår kartläggning.<br />
Kontroll av flickors beteende<br />
De unga flickor vars historia överrensstämde<br />
med de valda kriterierna uppgav alla att de hade<br />
utsatts för ett långtgående och systematiskt förtryck<br />
från familjen. Särskilt i samband med att<br />
flickan av familjen börjar ses som kvinna och<br />
inte längre som ett barn. Begränsningarna och<br />
kontrollen av flickorna rör sig kring hennes<br />
sexualitet och hennes uppförande och leder till<br />
påverkan av både hennes inre (känslor, tankar<br />
och värderingar) och hennes yttre (kläder och<br />
uppförande) samt hennes kontakter med omvärlden.<br />
De utsätts också för ett ständigt misstänkliggörande<br />
av familjen. Det centrala är de<br />
oskuldsnormer som finns kring flickan. Hennes<br />
sexualitet och hennes beteende ska kontrolleras<br />
till dess hon ingår ett äktenskap med<br />
den man familjen har valt ut eller kan acceptera.<br />
De 32 flickorna kan sägas leva i ett sammanhang<br />
där det finns en förväntan på att de ska<br />
acceptera ett arrangerat äktenskap. Utifrån<br />
mängden av tvång och begränsningar av andra<br />
delar av flickans livsutrymme har flickan ytterst<br />
begränsade möjligheter att göra ett eget<br />
val av framtida partner – att själva bestämma<br />
om, när eller med vem de ska gifta sig. En av<br />
flickorna i studien uppger att hon själv får välja