Omslag.pmd - Länsstyrelserna
Omslag.pmd - Länsstyrelserna
Omslag.pmd - Länsstyrelserna
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Resultaten av uppräkningsförfarandet indikerar<br />
att det systematiskt fördelade bortfallet<br />
utgör en viss felkälla i skattningarna. När kalibreringsvikten<br />
används ökar andelen unga kvinnor<br />
med någon form av begränsning i sitt val<br />
av partner med en och en halv procent från 6,6<br />
till 8 procent. Bland de unga männen är ökningen<br />
mindre från 3,8 till 4,4 procent (tabell<br />
2.59).<br />
En annan felkälla utgörs av att skattningarna i<br />
en urvalsundersökning alltid är behäftade med<br />
ett urvalsfel beroende på att endast ett urval av<br />
populationen studerats. Denna osäkerhet kan<br />
dock uppskattas genom att beräkna ett konfidensintervall<br />
med utgångspunkt från urvalets<br />
storlek. Konfidensintervallet ska i detta fall tolkas<br />
som att det ”sanna” värdet för de skattningar<br />
som görs med 95 procents sannolikhet ligger<br />
inom ramarna för intervallet. Konfidensintervallen<br />
används där vi uppskattar antalet unga i<br />
Sverige som uppger sig ha någon form av begränsningar<br />
i sitt val av livspartner. Intervallen<br />
visar sig här i samtliga fall ligga kring en procentenhet.<br />
I detta sammanhang ska detta förstås<br />
som att det ”sanna” värdet med 95 procents<br />
sannolikhet ligger inom en procentenhet<br />
över eller under det skattade värdet.<br />
Utöver bortfalls- och urvalsfel finns även andra<br />
möjliga felkällor i de skattningar som görs.<br />
Ett exempel är att undersökningar som riktar<br />
Tabell 2.59. Andel unga som uppger någon form av begränsning i sitt val av partner<br />
efter kön. 16–25 år. Procent<br />
Kvinnor Män<br />
Oviktat Viktat Differens Oviktat Viktat Differens<br />
Någon form av begränsning 6,6 8,0 1,4 3,8 4,4 0,6<br />
Källa: Ungdomsstyrelsens ungdomsenkät 2009.<br />
152<br />
sig till unga och som rör känsliga frågor, vare<br />
sig de är enkäter eller intervjuer, påverkas av<br />
hur trygga de unga känner sig på den plats där<br />
de besvarar frågorna och av det förtroende de<br />
unga känner för anonymiteten i undersökningen.<br />
Var frågorna besvaras kan därför bli av<br />
betydelse, sker det i hemmet eller på en neutral<br />
plats som i skolan, sker det i grupp eller i avskildhet?<br />
Även om skattningar av nivåer alltid ska göras<br />
med stor försiktighet har vi i detta avsnitt visat<br />
att skevheter orsakade av bortfallet kan uppskattas<br />
till i storleksordningen en halv till en och<br />
en halv procent och att denna felkälla bidrar<br />
till en svag underskattning av andelen unga med<br />
någon form av begränsning i sitt val av partner.<br />
På samma sätt har vi visat att skevheter orsakade<br />
av urvalsförfarandet med 95 procents säkerhet<br />
ligger inom ett intervall av kring en procent<br />
över eller under det ”sanna” värdet. Genom<br />
att använda mer än en oberoende undersökning<br />
menar vi att de approximativa nivåer<br />
som redovisas här ytterligare har kunnat valideras.<br />
I kapitlet har skattningar från Ungdomsenkät<br />
2009 och från den kompletterande analysen av<br />
Socialstyrelsens urvalsundersökning Frihet och<br />
ansvar redovisats. Vi drar slutsatsen att resultaten<br />
från båda dessa undersökningar är i rimlig<br />
överensstämmelse med varandra. Främst ge-