Omslag.pmd - Länsstyrelserna
Omslag.pmd - Länsstyrelserna
Omslag.pmd - Länsstyrelserna
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
De ungas<br />
välmående och hälsa<br />
I enkätundersökningen ställdes sju frågor om<br />
ungdomarnas välmående och hälsa. Det som<br />
efterfrågades var hur ofta ungdomarna svarar<br />
att de har exempelvis huvudvärk, känner sig<br />
nervösa, trötta eller oroliga. Resultaten presenteras<br />
i tabell 2.16 fördelat på de tre grupperna<br />
som jämförs i denna studie och kön.<br />
Det framträder stora skillnader mellan könen<br />
på samtliga frågor som innebär att flickor i avsevärt<br />
högre grad lider av de efterfrågade symptomen.<br />
Resultaten visar däremot att det inte är<br />
några signifikanta skillnader mellan de tre<br />
grupperna i fem av de sju frågorna. Ungdomar<br />
i samtliga grupper har huvudvärk, känner sig<br />
utmattade, känner sig nervösa, har svårt att<br />
somna och har ont i magen i ungefär lika stor<br />
utsträckning oavsett vilken av de tre grupperna<br />
de tillhör.<br />
Det framträder dock två signifikanta skillnader<br />
i tabellen. Den första skillnaden är att en<br />
avsevärt större andel flickor och pojkar som<br />
107<br />
förväntas följa andras vilja i valet av framtida<br />
partner (grupp 3) flera gånger i veckan har känt<br />
stark oro för vad som kommer att hända med<br />
dem i framtiden i jämförelse med övriga. Den<br />
andra skillnaden är att flickor och pojkar som<br />
har begränsningar i partnervalet (grupp 2 och<br />
grupp 3) i större utsträckning än de som inte<br />
har sådana begränsningar (grupp 1) känt oro<br />
eller varit rädd för att deras familj kommer att<br />
få reda på att de gör något (som inte är olagligt)<br />
men som de vet att familjen inte accepterar.<br />
Bakgrundsförhållanden<br />
I enkätundersökningen ingick flera frågor om<br />
ungdomarnas bakgrundsförhållanden. För att<br />
ge en bild av vilka ungdomar som svarar att de<br />
har begränsningar i valet av framtida partner<br />
kommer bakgrundsfaktorer som skolform, föräldrarnas<br />
utbildningsnivå, etnisk bakgrund och<br />
föräldrars religiositet att undersökas i relation<br />
till de tre grupperna som utkristalliserades i föregående<br />
avsnitt. Resultaten presenteras separat<br />
för flickor och pojkar.<br />
Tabell 2.17 Andel flickor och pojkar på kommunala respektive<br />
fristående skolor fördelat på de tre grupperna. Procent. N= 2 356<br />
Kommunal skola Fristående skola P<br />
Resultat för flickor n=716 n=388<br />
Grupp 1 – Får själva välja partner. 71 77 *<br />
Grupp 2 – Har ett villkorat val. 14 13 Ej signifikant<br />
Grupp 3 – Förväntas följa andras vilja. 15 10 *<br />
Kommunal skola Fristående skola P<br />
Resultat för pojkar n=740 n=383<br />
Grupp 1 – Får själva välja partner. 80 84 Ej signifikant<br />
Grupp 2 – Har ett villkorat val. 10 8 Ej signifikant<br />
Grupp 3 – Förväntas följa andras vilja. 10 8 Ej signifikant<br />
Källa: Institutionen för socialt arbete, Stockholms universitet. Enkäten Ung08, kartläggning årskurs 9.<br />
Sambanden i tabellen har signifikanstestats (P) *** p < 0,001, ** p < 0,01, * p < 0,05.