Skogen tar över efter oljan 4 - Holmen
Skogen tar över efter oljan 4 - Holmen
Skogen tar över efter oljan 4 - Holmen
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
<strong>Skogen</strong> i nya roller, forts<br />
Skogsträden kan ge allt fler värdefulla produkter<br />
NATURMEDEL<br />
Kolesterolsänkande<br />
tillskott<br />
DRIVMEDEL<br />
Metan<br />
motorbränsle<br />
Antioxidanter<br />
Bantningsmedel<br />
Metanolbränsleceller<br />
KEMIKALIER<br />
Polymerer<br />
Biologiskt skydd mot<br />
svamp och bakterier<br />
Emulgeringsmedel<br />
Etanol<br />
fordonsbränsle<br />
NUTID FRAMTID<br />
Högabsorberande<br />
blöjor<br />
Lignin<br />
Fordonsbränsle<br />
Koldioxid<br />
Etanol<br />
Kemikalier<br />
FÖRPACKNING<br />
Foto: Ulla-Carin Ekblom<br />
SKOGSRÅVARA<br />
LÄKEMEDEL<br />
Metan<br />
Smörjande<br />
medicin<br />
Dissolvingmassa<br />
NÄRINGSKÄLLA<br />
BYGGMATERIAL<br />
Fjärrvärme<br />
El<br />
Pappersmassa<br />
Lignin<br />
Vad kan skogsägarna<br />
dra för slutsatser?<br />
Huvudslutsatsen måste bli att det<br />
är positivt att vi kommer att tillverka<br />
skogsprodukter med mycket<br />
högre värde än idag. I skogsbruket<br />
blir det inledningsvis inga stora<br />
förändringar – vi måste ju jobba<br />
med de träd som redan finns i<br />
skogen, även om genmodifiering<br />
öppnar väldigt intressanta perspektiv.<br />
Men en generell slutsats<br />
är att man i skogsbruket måste bli<br />
mycket bättre på att kvalitetssortera<br />
virket redan i skogen. Vissa<br />
delar av trädet och vissa virkeskvaliteter<br />
kommer ju att få ett<br />
särskilt högt värde.<br />
Vätskehållande<br />
medicin<br />
Cellulosaderivat<br />
Konsistensgivare<br />
LIVSMEDEL<br />
Fiskfoder<br />
Gödsel<br />
Impregnering<br />
Konsistentgivare<br />
Nanopapper<br />
s<strong>tar</strong>kare<br />
än järn<br />
Det ”nanopapper” som Lars<br />
Berglund och hans forskarkolleger<br />
på KTH och STFI<br />
tillverkat slog i juni 2008 ner<br />
som en bomb i forskarvärlden.<br />
Vetenskapstidskrifter som<br />
New Scientist och Science<br />
gav nyheten stort utrymme.<br />
Det svenska nanopapperet är<br />
okänsligt för vatten. Hållfastheten<br />
är dubbelt så hög som hos<br />
gjutjärn. Papperets nanofibrer,<br />
som är en tusendel så stora<br />
som de ursprungliga cellulosafibrerna,<br />
är lika s<strong>tar</strong>ka som<br />
kevlarfibrer, ett material som<br />
bland annat används i flygplan.<br />
Nanopapperet framställs<br />
genom att forskarna maler ned<br />
och enzymbehandlar cellulosfibrer<br />
från gran till nanopartiklar,<br />
som sedan blandas ut i en<br />
mäld och pressas samman.<br />
Processen påminner alltså om<br />
vanlig papperstillverkning, men<br />
bindningen mellan nanofibrerna<br />
blir extremt s<strong>tar</strong>k.<br />
Framtiden så som processindustriklustret Processum i<br />
Örnsköldsvik ser den. De traditionella bladen kommer att<br />
komplettas med helt nya. Det intressanta är att utvecklingen<br />
bara börjat. Den forskning som nu drar igång vid Wallenberg<br />
Wood Science Centre kommer att tillföra ytterligare produkter<br />
som vi idag bara kan ana oss till.<br />
Tre frågor till Lars Berglund<br />
Vad kan skogsindustriföretagens<br />
styrelser dra för slutsatser?<br />
Att man måste satsa betydligt hårdare på forskning och<br />
utveckling. Våra universitet och forskningsinstitut håller<br />
hög internationell klass, men frågan är om företagens egna<br />
forskningsavdelningar är tillräckligt s<strong>tar</strong>ka för en stor<br />
satsning på att utveckla radikalt nya produkter.<br />
Varför är det skogsindustrin som ska<br />
tillverka bioraffinaderiprodukterna?<br />
Varför inte kemiindustrin?<br />
Det är absolut ingen självklarhet, även om det förstås är<br />
utgångspunkten för skogsindustrins forskning. Kunskapen<br />
om fibern är emellertid central och mycket av det vi talar om<br />
kan produceras i modifierade massa- och pappersbruk. Men<br />
jag skulle definitivt vilja se mer av allianser med andra industrier.<br />
Bilindustrin och många stora koncerner som Tetra Pak<br />
och IKEA följer med stort intresse den här utvecklingen.<br />
ett litet urval av skogsprodukter: Kläder, bilkarosser och mobiltelefonskal<br />
av bioplast. Utvecklingen har bara börjat.<br />
<strong>Holmen</strong> satsar för framtiden:<br />
Uppdrag bioraff<br />
<strong>Holmen</strong> <strong>tar</strong> i dessa dagar några små men mycket viktiga<br />
steg in på helt nya marker. Kursen är ställd mot bioraffi-<br />
nering – ett område med enorma framtidsmöjligheter.<br />
Helt nya processer och helt nya produkter ger skogen<br />
en helt annan och mycket viktigare roll i det allt håll-<br />
barare samhälle som nu växer fram.<br />
AV A N D e R S T H O R é N<br />
Uppgiften är att rekrytera kompetens,<br />
bygga upp kunskap, identifiera de mest<br />
lovande spåren och så småningom ta<br />
fram beslutsunderlag för framtida bioraffinaderisatsningar.<br />
Så sammanfat<strong>tar</strong> Brynolf Alexandersson,<br />
VD för <strong>Holmen</strong> Energi, den framtidssatsning<br />
<strong>Holmen</strong> gör inom området bioraffinering. Just<br />
nu pågår rekryteringen av två nya medarbe<strong>tar</strong>e,<br />
som blir kärntruppen i den verksamheten. Rent<br />
organisatoriskt placeras de in i affärsområdet<br />
<strong>Holmen</strong> Energi, men deras arbete ska omfatta<br />
hela koncernen.<br />
– Vi kommer att börja brett och kartlägga<br />
alla tänkbara möjligheter och där<strong>efter</strong> välja<br />
ut de utvecklingsspår som bedöms vara mest<br />
intressanta, säger Brynolf Alexandersson.<br />
Det handlar alltså om att utvärdera möjligheterna<br />
inom en rad spännande forskningsfält,<br />
som biokompositer, nanoteknologi, ytkemi<br />
med mera. Men på en punkt är instruktionerna<br />
väldigt tydliga:<br />
– Uppdraget gäller att hitta affärsmöjligheter,<br />
inte att identifiera intressanta forskningsområ-<br />
den. Arbetet ska på sikt mynna ut i en kon-<br />
kret affärsplan, säger Brynolf Alexandersson.<br />
Bakgrunden till <strong>Holmen</strong>s ambitioner att<br />
utveckla nya affärsområden är att tillväxtmöjligheterna<br />
inom de traditionella områdena ser betydligt<br />
mer begränsade ut än tidigare. Samtidigt<br />
är koncernen <strong>över</strong>tygad om att klimatproblematiken<br />
leder till ökad <strong>efter</strong>frågan på nya material,<br />
kemikalier och energi från förnybara källor.<br />
– Vi vet att det finns mycket mer att hämta,<br />
dels i träden, dels i de strömmar av restprodukter<br />
som genereras vid våra fabriker. Ambitionen<br />
är att <strong>Holmen</strong> ganska snart ska ligga i<br />
framkant inom utvalda bioraffområden.<br />
– Att vår nya avdelning för bioraffinering bara<br />
kommer att bestå av två personer kan tyckas<br />
lite, säger Brynolf Alexandersson. Men de nya<br />
medarbe<strong>tar</strong>na kommer att arbeta nära affärsområdenas<br />
och brukens tekniska specialister.<br />
<strong>Holmen</strong>s nya bioraffverksamhet kommer<br />
också att samverka med de etablerade nätverken,<br />
bland annat Processum i Örnsköldsvik<br />
med bioraffinaderiet i Domsjö. Nära kontakter<br />
ska också skapas till de olika forskningsnätverken,<br />
som finns inom KTH, Chalmers och STFI<br />
Packforsk.<br />
– Sannolikt kommer vår bioraffavdelning<br />
på sikt att förstärkas med betydligt fler personer.<br />
Men vi måste först välja väg, så att vi vet<br />
vilken kompetens vi beh<strong>över</strong> rekrytera, säger<br />
Brynolf Alexandersson.<br />
Det är inte uteslutet att <strong>Holmen</strong> kommer<br />
att söka allianser med andra företag inom bioraffområdet.<br />
Sverige ligger förhållandevis väl<br />
till på detta område med såväl forskning som<br />
företag. Till exempel är Örnsköldsvik basen för<br />
ett s<strong>tar</strong>kt bioraffkluster, en region där <strong>Holmen</strong><br />
har en lång tradition och väl uppbyggda<br />
kontakter.<br />
6 SKOG & VIRKE NR 1–2 · 2009<br />
SKOG & VIRKE NR 1–2 · 2009 7<br />
Foto: Bertil Axelsson