Skogen tar över efter oljan 4 - Holmen
Skogen tar över efter oljan 4 - Holmen
Skogen tar över efter oljan 4 - Holmen
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
Medielandskap i förändring<br />
Från handskrivet brev till<br />
Facebook och Twitter<br />
Filip Nordgren, 15 år<br />
Jag använder min mobil mest till<br />
att ringa, sms:a och lyssna på<br />
musik. Vid datorn chat<strong>tar</strong> jag med<br />
kompisar via msn. Jag har också<br />
ett facebook-konto men är inte inne<br />
där så ofta. Tidningar läser jag när<br />
jag kommer <strong>över</strong> dem.<br />
Det är inte särskilt länge som människor<br />
har kunnat kommunicera med varandra<br />
utan att mötas öga mot öga. Postverket<br />
föddes på 1600-talet men det var först<br />
på 1800-talet som människor mer<br />
allmänt började skriva brev till varandra.<br />
Emilia Pettersson, 16 år<br />
Mobilen använder jag mest för att<br />
ringa och sms:a. På nätet är jag<br />
mycket inne på Facebook. Jag vet<br />
inte exakt hur många vänner jag har<br />
där, men det är många. De flesta av<br />
mina kompisar har mellan 100 och<br />
300 Facebook-vänner.<br />
AV LARS KLINgSTRÖM OcH JeNNIe WIDBORg<br />
Brevskrivning var länge något som bara stater och<br />
myndigheter ägnade sig åt. Dels var papper ett<br />
sällsynt och kostbart material, dels var det skralt<br />
ställt med läs- och skrivförmågan bland ”vanligt folk”.<br />
De första ansatserna till ett postväsen i Europa togs<br />
redan på 1400-talet. Den tyska ätten Thurn und Taxis<br />
utvecklade då ett system för kurirpost mellan viktiga<br />
orter i det dåtida habsburgska väldet – Österrike, södra<br />
Tyskland, Ungern, Schweiz och Holland. På 1500-talet<br />
hade de monopol på postbefordran i större delen av<br />
centrala Europa. I Tyskland levde den märkliga familjens<br />
monopol kvar ända till 1867.<br />
I Sverige inrättades en första postlinje på sträckan<br />
Stockholm – Markaryd – Hamburg år 1620. Under<br />
de svenska fälttågen på kontinenten under trettioåriga<br />
kriget, tog man del av den taxiska posten i Tyskland.<br />
Den blev förebilden för Kungliga Postverket som inrättades<br />
år 1636. Postlinjerna bestod av postbönder som<br />
bodde på ungefär två mils avstånd från varandra längs<br />
landsvägarna. De var skyldiga att vidarebefordra<br />
breven till näste man i stafetten.<br />
Detta första postverk befordrade huvudsakligen<br />
officiella brev, myndigheter emellan. Privatpost lät<br />
ännu vänta på sig.<br />
På sjuttonhundratalet började dock medlemmarna<br />
i de högre stånden att kommunicera brevledes<br />
med varandra. Främst var det kvinnor som<br />
ägnade sig åt brevskrivning. På så sätt kunde de<br />
Hallå där hur använder du din dator och mobiltelefon?<br />
Ali Dadary 15 år<br />
Jag använder msn när jag spelar<br />
datorspel via nätverk. Oftast har<br />
jag då också webbkameran igång.<br />
Eftersom jag spelar med folk från<br />
hela världen är det ett smart sätt<br />
att prata med varandra.<br />
Ehuru jag nyss bortsände mit bref, skrifwer<br />
jag likväl ständigt, til dess påsten går härnäst.<br />
Af alla konstnärer prisar jag ingen<br />
så högt, som den hwilken upfunnit skriftkonsten.<br />
O! hwilken ljuflighet at härigenom<br />
kunna språka med en frånwarande wän!<br />
Så uttryckte sig en av Sveriges första kvinnliga<br />
journalister, Catharina Ahlgren, år 1772.<br />
odla sina litterära ambitioner och utbyta förtroligheter<br />
med varandra. Att skriva brev blev<br />
ett sätt att upprätthålla sociala relationer.<br />
Med ökad läs- och skrivförmåga och även<br />
ökande välstånd i Sverige skrevs det under<br />
1800-talet allt fler brev. Den stora Amerikautvandringen<br />
gav ytterligare fart åt brevskrivandet.<br />
Vid slutet av 1800-talet föddes så den<br />
än idag högst levande seden att vid jul och<br />
påsk skicka korta hälsningar till sina vänner<br />
på vackert färglagda kort.<br />
Brevskrivandet var fullt levande långt in<br />
på 1900-talet. Men så småningom minskade<br />
behovet av att brevledes hålla kontakten med<br />
släkt och vänner i takt med att allt fler hushåll<br />
skaffade sig telefon. Postens välkända slogan<br />
”Ett brev betyder så mycket”, förlorade<br />
gradvis sin forna kraft.<br />
Idag fyller mobiltelefoner, sms och datorer<br />
det urgamla behovet för människor att kommunicera<br />
med varandra – även om det många<br />
gånger bara handlar om att tala om att man<br />
finns och vill fortsätta med att hålla kontakt.<br />
En känd tillverkare av mobiltelefoner slog<br />
huvudet på spiken med sin enradare<br />
”Connecting people”.<br />
Märta Stopner, 16 år<br />
Jag läser en del kompisars bloggar<br />
på datorn men mest är jag inne på<br />
Facebook. Det är många som pra<strong>tar</strong><br />
om Twitter men jag vet inte om<br />
någon som använder det än.<br />
Matilda Bohlin, 16 år<br />
Jag spenderar all ledig tid vid<br />
datorn! Jag chat<strong>tar</strong> med kompisar<br />
via msn och använder<br />
Bilddagboken och Facebook.<br />
De sociala<br />
medierna<br />
växer i<br />
raketfart<br />
Även om du inte<br />
är förtrogen med<br />
begreppet sociala medier så är<br />
sannolikheten stor att du redan utnyttjat något<br />
av dem: Kollat en filmsnutt på YouTube, svarat<br />
på en webb-enkät eller kanske rent av finns<br />
med i ett gäng vänner på Facebook.<br />
ALLT FLeR MÄNNISKOR HOPPAR På det digitala medietåget.<br />
Fyra svenskar av tio använder sig idag av ett eller flera sociala<br />
medier. Via allt mer sofistikerade mobiltelefoner och Internet-<br />
tjänster håller inte bara ungdomar, utan också deras föräldrar,<br />
kontakt med sina vänner – ofta <strong>över</strong> hela världen.<br />
Det finns en uppsjö av sajter och tjänster på nätet som kan<br />
inrangeras under begreppet sociala medier. Många är interna-<br />
tionella men det finns också påfallande många som är svenska.<br />
I DeT DIgITALA MeDIeLANDSKAPeT FINNS ännu en tydlig trend.<br />
Traditionell radio och TV håller på att flytta <strong>över</strong> till Internet.<br />
En stor del av Sveriges Radios utbud kan idag avlyssnas på<br />
nätet – när helst det passar lyssnaren. Samma sak gäller<br />
TV-programmen. SVT Play gör det möjligt att se sina favorit-<br />
program i datorn istället för i den vanliga TVn. Samma tjänst<br />
erbjuder TV4.<br />
Via så kallad Poddradio kan man också ladda ner program<br />
till sin Mp3-spelare för att lyssna på dem, till exempel på väg<br />
till jobbet. Många av Sveriges Radios program finns som<br />
Poddradio och det finns numera också Podd-TV. Även privat-<br />
personer kan lätt producera poddradio med hjälp av dator,<br />
mikrofon och en programvara.<br />
UTVecKLINgeN INOM DeN DIgITALA MeDIeVÄRLDeN går just nu<br />
oerhört snabbt. Så gott som alla de företeelser som beskrivs på<br />
denna sida har tillkommit under 2000-talet, flera av dem under<br />
bara de senaste åren.<br />
De nya medierna tänjer på gränserna mellan nu och då,<br />
mellan här och där och mellan vi och dom. De är i ordets verk-<br />
liga bemärkelse gränslösa och skapar möjligheter som tidigare<br />
i historien aldrig funnits. Förstås skapar de också problem.<br />
Risken för negativ ryktesspridning är påtaglig. Det finns ju<br />
ingen ”ansvarig utgivare” på Internet, som kan ställas till<br />
ansvar för eventuellt osanna uppgifter.<br />
Men om den fortsatta utvecklingen på området finns bara<br />
en sak att säga: Den kommer att fortsätta – och i förmodligen<br />
ännu snabbare takt än hittills.<br />
Mats Andersson,<br />
Simonstorp<br />
Jag kollar på nyheter och<br />
vädret via datorn. Men jag<br />
skulle inte vilja vara utan<br />
Norrköpings Tidningar på<br />
morgonen. Den är helig.<br />
Sven Andersson,<br />
Stegeborg<br />
Datorn är ett arbetsredskap för<br />
mig och jag läser förstås också<br />
nyheter på nätet. Och så betalar<br />
jag räkningar via Internet. Men<br />
annars är det papperstidningen<br />
som gäller.<br />
SOcIALA NÄTVeRK<br />
Facebook. Här kan man ”umgås” med sina vänner.<br />
Utbyta tankar och erfarenheter, lägga in bilder<br />
och berätta om resor och upplevelser. Man kan<br />
vidga vänkretsen genom att också släppa in kompisars<br />
kompisar i den. Populär bland ungdomar<br />
– men deras föräldrar har också hittat Facebook.<br />
MySpace. En amerikansk sajt med ungefär<br />
samma inriktning som Facebook. Många av<br />
dagens artister har kommit fram genom att<br />
lägga in sina videor på MySpace.<br />
msn. Ungdomssajt som numera också satsar<br />
på pensionärer. En portal med nyheter, dejting,<br />
bloggar, videosnut<strong>tar</strong>, spel, kändisskvaller och<br />
mycket, mycket annat.<br />
Lunarstorm. En svensk sajt där ungdomar<br />
umgås med andra ungdomar. Vållade enorm<br />
debatt då den drog igång i början 2000-talet.<br />
Sågs som ”fördärvlig” genom att dess innehåll<br />
var så fritt och skapades av användarna själva.<br />
Peter Johansson, Örebro<br />
Jag läser flera tidningar på nätet.<br />
Bland annat DN och New York<br />
Times. Jag kollar också på andra<br />
nyhetssajter och tycker att nyhetsbrevet<br />
E-skogen är intressant.<br />
Lyssnar också allt mer på radio via<br />
Internet. Att sms:a via mobiltelefonen<br />
är smidigt.<br />
Lennart Hasselquist,<br />
Åtvidaberg<br />
Jag har ingen dator. Men jag har<br />
en ”påtvingad” mobiltelefon som<br />
jag pra<strong>tar</strong> i vid behov. Man klarar<br />
sig väldigt bra utan sådana här<br />
tekniska prylar.<br />
Per-Olof Persson,<br />
Skillingaryd<br />
Jag surfar väl runt ibland på Internet<br />
om det är något särskilt jag söker.<br />
Nyheter läser jag i Jönköpings-<br />
Posten som kommer kvart <strong>över</strong> fem<br />
varje morgon. Och mobiltelefonen<br />
ska man väl ha för att prata i…<br />
10 SKOG & VIRKE NR 1–2 · 2009<br />
SKOG & VIRKE NR 1–2 · 2009 11<br />
UPPSLAgSVeRK<br />
Wikipedia. Ett flerspråkigt internetbaserat uppslagsverk.<br />
Vem som helst kan dela med sig av<br />
sin kunskap genom att redigera i princip vilken<br />
artikel som helst i uppslagsverket. Felaktigheter<br />
rättas snabbt av användarna själva.<br />
VIDeO OcH FILM<br />
YouTube. Idag ett begrepp <strong>över</strong> hela världen.<br />
Här kan privatpersoner och företag lägga in allt<br />
från egna filmsnut<strong>tar</strong> till professionella reklamfilmer.<br />
Här finns scener ur klassiska filmer,<br />
artistuppträdanden, privata filmer och aktuella<br />
händelser. Idag växer YouTubes seriösa sida.<br />
Sveriges Television kommer att bevaka EUvalet<br />
i sommar via YouTube.<br />
bambuser. Också en filmsajt – men här handlar<br />
det om direktsändning. Via kameratelefon kan<br />
man gratis koppla upp sig och lägga ut filmer i<br />
realtid.<br />
BLOggAR<br />
En blogg är en personlig hemsida skapad av<br />
någon som vill dela med sig av sina tankar.<br />
Ordet blogg är en förkortning av engelskans<br />
web-logg, alltså en sorts digital dagbok.<br />
Politiker bloggar, liksom kändisar, journalister<br />
och många privatpersoner. Carl Bildt bildade<br />
skola när han började blogga redan i början av<br />
2000-talet.<br />
Bloggaren inbjuder alltid läsaren att kommentera<br />
bloggens innehåll.<br />
MIcROBLOggAR<br />
Twitter. En tjänst där användarna på max 140<br />
tecken kan berätta för sina vänner vad de just<br />
nu gör, tänker eller tycker. Barack Obama är den<br />
i särklass mest kända ”twittraren”. Många anser<br />
att han vann presidentvalet på grund av sin<br />
Internet-närvaro.<br />
Bloggy. En svensk mikrobloggsajt där man<br />
kan diskutera tillsammans med andra.<br />
MUSIK<br />
Nedladdning av musik är ett högaktuellt ämne,<br />
inte minst på grund av den uppmärksammade<br />
Pirate Bay-domen i april. Det finns ett otal möjligheter<br />
att ladda ned musik – lagligt eller olagligt.<br />
last.fm. En sajt som hjälper användaren välja<br />
musik och där man kan se vad andra som gillar<br />
samma slags musik lyssnar på.<br />
BILDeR<br />
Flickr. Här kan privatpersoner lagra sina digitala<br />
bilder och visa dem för sina vänner – eller för<br />
hela världen. Också många proffsfotografer<br />
visar upp sina bilder via Flickr.<br />
Bilddagboken. Här kan man dokumentera sina<br />
dagar i bild. Innehåller också en dejtingsektion.<br />
SOcIALA BOKMÄRKeN<br />
Sociala bokmärken dyker upp på allt fler nyhetssajter,<br />
bland annat har Svenska Dagbladet<br />
anammat trenden. Bokmärkenas syfte är att göra<br />
andra människor uppmärksamma på intressanta<br />
artiklar. I spåren av Pirate Bay-rättegången har<br />
allt fler debattörer ifrågasatt detta sätt att ”sno”<br />
journalistiskt material och göra det tillgängligt på<br />
andra – reklamfinansierade – sajter. Man menar<br />
att det är lika allvarligt att på detta sätt dela<br />
ut upphovsrättsskyddade artiklar som musik.<br />
Pusha, Digg, Stumble Upon, Del.icio.us är<br />
bara några av de många sociala bokmärkena.<br />
Sociala medier<br />
Kombinerar digital teknik med lätt-<br />
använd mjukvara och ett innehåll<br />
som användarna själva skapar.<br />
Gemensamt för alla sociala medier<br />
är att de är gratis att använda.<br />
Börja blogga?<br />
Det finns flera verktyg för den som<br />
vill skapa en egen blogg. Wordpress<br />
och Blogger är några av dem.<br />
Givetvis är de som allt annat i den<br />
här branschen helt gratis.