broschyr ver3.indd - Högskolan i Skövde
broschyr ver3.indd - Högskolan i Skövde
broschyr ver3.indd - Högskolan i Skövde
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
KORTA VÄGEN<br />
– utländska akademikers väg<br />
till kvalifi cerat arbete<br />
<strong>broschyr</strong> <strong>ver3.indd</strong> 1 2010-08-17 14.47
FÖRORD<br />
Projekt Utländska Akademiker fi nansieras av EU. Korta<br />
Vägen i Skaraborg är ett delprojekt av Projekt Utländska<br />
Akademiker i samarbete mellan <strong>Högskolan</strong> i <strong>Skövde</strong>, arbetsförmedlingen<br />
och länsstyrelsen i Västra Götaland.<br />
Efter att <strong>Högskolan</strong> i <strong>Skövde</strong> har arbetat med Korta<br />
Vägen under fyra läsår, 2006 – 2010, vill vi som varit<br />
engagerade med kurserna på <strong>Högskolan</strong> i <strong>Skövde</strong> nu dokumentera<br />
våra erfarenheter. Vi har ett rikt material att<br />
ösa ur då vi regelbundet gjort utvärderingar av kurserna.<br />
Dessutom har uppföljning av studenternas etablering på<br />
arbetsmarknaden genomförts av både <strong>Högskolan</strong> och<br />
arbetsförmedlingen.<br />
Med den här rapporten vill vi visa bredden på Korta<br />
Vägen står för, samt vad vi har arbetat med och utvecklat<br />
under de här fyra åren. Rapporten bygger på de erfarenheter<br />
som dragits samt på den enkät som skickats till<br />
de studenter som gått Korta Vägen i <strong>Skövde</strong>. Enkäten<br />
följdes upp med telefonsamtal, men tyvärr har vi ändå<br />
inte lyckats nå alla. Många av våra tidigare studenter<br />
har fl yttat och vi har haft svårt att följa dem.<br />
Arbetet med rapporten, inklusive enkäten och framtagningen<br />
av det statistiska materialet, har till stor del utförts<br />
av en student på Korta Vägen under hennes praktik<br />
på <strong>Högskolan</strong>. Detta har sedan kompletterats med djupintervjuer<br />
gjorda av en <strong>Högskolan</strong>s medarbetare.<br />
Vi hoppas att rapporten ska vara till glädje och nytta<br />
vid framtida rekrytering till Korta Vägen samt för olika<br />
myndigheter och fi nansiärer.<br />
FAKTAINSAMLING, FOTO, DIAGRAM OCH PRESENTATION: Carla Källström<br />
TEXTER: Carla Källström, Marly Mattsson och Eric Hellgren<br />
INTERVJUER: Eric Hellgren<br />
PRODUKTION: Externa relationer och kommunikation, <strong>Högskolan</strong> i <strong>Skövde</strong>, 2010<br />
INNEHÅLL<br />
KORTA VÄGEN – VÄGEN TILL KVALIFICERAT ARBETE ................................................... 4<br />
DET HÄR ÄR KORTA VÄGEN ............................................................................................. 5<br />
–KORTA VÄGEN OCH HÅRT ARBETE GAV MIG JOBBET ................................................ 6<br />
LÅT KORTA VÄGEN BLI LÅNG OCH PERMANENT .......................................................... 8<br />
–KORTA VÄGEN GER SAMHÄLLET EN JÄTTEVINST ....................................................... 9<br />
MÅNGA SKÄL FÖR ATT KOMMA TILL SVERIGE ............................................................. 11<br />
RELATIV HÖG MEDELÅLDER PÅ KORTA VÄGEN ............................................................12<br />
–JAG HOPPAS ATT FÅ JOBBA SOM JOURNALIST I SVERIGE ........................................13<br />
STUDENTER FRÅN 47 LÄNDER PÅ KORTA VÄGEN ........................................................14<br />
RIK VARIATION AV MODERSMÅL ...................................................................................15<br />
–OSÄKER ARBETSMARKNAD FÖRSVÅRAR FÖR INVANDRADE AKADEMIKER ...........16<br />
–KORTA VÄGEN SKA INFORMERA OCH SKAPA ENGAGEMANG .................................18<br />
NÄSTAN 80-TALET YRKEN REPRESENTERADE ..............................................................20<br />
–KORTA VÄGEN BEHÖVER ENGAGERADE ELDSJÄLAR .................................................21<br />
–VIKTIGT ATT FÅ KOMMA UT I DEN MILJÖ MAN VILL ARBETA I .............................. 23<br />
–STORA MÖJLIGHETER TILL INTRÄDE PÅ DEN SVENSKA ARBETSMARKNADEN ..... 24<br />
–PRAKTIKEN SKULLE GÄRNA FÅTT VARA LÄNGRE ..................................................... 25<br />
OCH VILKEN KORT VÄG TAR VI SEN DÅ? ..................................................................... 26<br />
<strong>broschyr</strong> <strong>ver3.indd</strong> 2-3 2010-08-17 14.47
4 5<br />
– KORTA VÄGEN – UTLÄNDSKA AKADEMIKERS<br />
VÄG TILL KVALIFICERAT ARBETE<br />
Upprinnelsen till Korta Vägen på <strong>Högskolan</strong> i <strong>Skövde</strong> var<br />
en kontakt som dåvarande länsarbetsnämnd tog med<br />
<strong>Högskolan</strong> 2006. Frågan var om man var intresserad av<br />
att driva en utbildning i svenska för utländska akademiker.<br />
Syftet skulle vara att underlätta för utländska<br />
akademiker att etablera sig på den svenska arbetsmarknaden<br />
– det vill säga att göra vägen kortare.<br />
På <strong>Högskolan</strong> i <strong>Skövde</strong> hade vi redan haft en del kurser<br />
av det här slaget och var alltså inte främmande för uppgiften,<br />
och ställde oss positiva till uppdraget. Det uppstod<br />
dock en diskussion på institutionerna och i <strong>Högskolan</strong>s<br />
ledning om detta verkligen var ett högskoleuppdrag. Den<br />
svenska de nyanlända behövde var ju på en icke akademisk<br />
nivå, men viktig för att de skulle kunna använda<br />
sina akademiska kunskaper till gagn för såväl sig själva<br />
som det svenska samhället.<br />
På <strong>Högskolan</strong> i <strong>Skövde</strong> menade vi, och menar fortfarande,<br />
att en av våra viktigaste uppgifter är återkommande utbildning<br />
och kompetensutveckling så att arbetsmarknaden<br />
kontinuerligt kan erbjudas välutbildad personal.<br />
Genom att snabbt ge de nyanlända en möjlighet att<br />
utveckla det svenska språket samtidigt som deras kunskaper<br />
valideras skulle det bli möjligt att göra vägen till<br />
kvalifi cerat arbete kortare. Vi kunde också erbjuda deltagarna<br />
möjlighet att söka ett arbete som stämde överens<br />
med deras examen alternativt att förbereda deltagarna för<br />
högskolestudier.<br />
STOR SPRIDNING AV ERFARENHETER<br />
<strong>Högskolan</strong> svarade alltså positivt på den offertförfrågan<br />
som arbetsförmedlingen skickade ut och den 9 oktober<br />
2006 startade en 10-veckors utbildning kallad Förberedande<br />
Utbildning för Utländska Akademiker. Den innehöll<br />
en inledande utbildning i svenska språket och en<br />
kartläggning av den studerandes kompetens och utbildning<br />
från sitt hemland. I kursen ingick också undervisning<br />
om svenska samhället och praktik för att öka studenternas<br />
möjligheter till att snabbt komma ut på den svenska<br />
arbetsmarknaden.<br />
Korta Vägen på <strong>Högskolan</strong> i <strong>Skövde</strong> har i första hand riktat<br />
sig till utländska akademiker som har sin kompetens<br />
inom våra specialområden ekonomi, ingenjörsvetenskap,<br />
lärarutbildning och beteendevetande. Då Skaraborg<br />
kanske inte är lika attraktivt som storstäderna, där man<br />
lätt kan skapa homogena utbildningar för till exempel ingenjörer<br />
eller ekonomer, har vi haft en stor spridning på<br />
studerande som antagits till våra kurser. Vi har mött erfarenheter<br />
från mer än 50 olika utbildningar, och många<br />
av dem har varit svåra att jämföra med svenska utbildningar.<br />
KORTA VÄGEN ALLDELES FÖR KORT!<br />
Det något otympliga namnet Förberedande Utbildning<br />
för Utländska Akademiker ändrades snart till Korta Vägen,<br />
eftersom detta skulle vara en kortare väg till den svenska<br />
arbetsmarknaden, jämfört med den tidigare traditionella<br />
betydligt längre vägen.<br />
Marly Mattsson,<br />
ansvarig Korta Vägen,<br />
<strong>Högskolan</strong> i <strong>Skövde</strong><br />
Men redan tidigt upptäcktes att Korta Vägen var alldeles<br />
för kort. Det är inte möjligt att ge allt det som kursen<br />
omfattar – svenskundervisning, samhällskunskap, validering<br />
och praktik – under en så kort tid som tio veckor.<br />
Korta Vägen har sedan starten 2006 därför förlängts fl era<br />
gånger och är idag 25 veckor, men det fi nns en önskan om<br />
att Korta Vägen ska bli 40 veckor.<br />
Kurserna har även successivt utvecklats och samarbetet<br />
med såväl kommunerna som med arbetsförmedlingen<br />
(AF) fungerar bra. Vi får utbildningsuppdraget från AF och<br />
försöker anpassa och vara fl exibla. Kurserna bygger på att<br />
våra lärare ser individerna och individualiserar. Studenterna<br />
delas in i grupper där vi så långt det är möjligt erbjuder<br />
branchsvenska.<br />
Under 2008 sökte och beviljades länsstyrelsen i Västra<br />
Götaland pengar för utländska akademiker ur EU:s socialfond.<br />
Korta Vägen som startade i november 2009 blev för<br />
första gången en del av ett EU-projekt Utländska Akademiker.<br />
Det innebär att våra kurser numera är med i ett<br />
större sammanhang där ett positivt erfarenhetsutbyte<br />
kontinuerligt pågår. EU-projektet löper i första hand under<br />
tre år, alltså till och med sommaren 2012.<br />
KORTA VÄGEN – SNART ETT NATIONELLT NÄTVERK<br />
Korta Vägen marknadsförs genom informationsträffar i<br />
Skaraborgs kommuner. Ledningen för Korta Vägen träffar<br />
arbetsförmedlingen, kommunledningar och representanter<br />
för kommunernas integrationsenheter. Vi lägger<br />
också ut vårt informationsmaterial på t ex skatteverk,<br />
bibliotek och liknande offentliga inrättningar där vi tror<br />
nyanlända träffas. Korta Vägen har också en egen sida på<br />
<strong>Högskolan</strong> i <strong>Skövde</strong>s webbplats.<br />
Projektet Utländska Akademiker (Korta Vägen) fi nns,<br />
förutom vid <strong>Högskolan</strong> i <strong>Skövde</strong>, också vid <strong>Högskolan</strong><br />
Väst, vid <strong>Högskolan</strong> i Borås, <strong>Högskolan</strong> i Halmstad och<br />
Handelshögskolan i Göteborg. Dessutom startar under<br />
2010 utbildningar på ytterligare åtta högskolor.<br />
DET HÄR ÄR KORTA VÄGEN<br />
En tredjedel av Sveriges invandrare har en akademisk<br />
bakgrund från ett annat land. Bland dem arbetar bara<br />
fem av tio med något som motsvarar deras utbildning. I<br />
Västra Götalands län saknar tusentals akademiker med<br />
utländsk bakgrund arbete, såväl nyanlända som de som<br />
varit en längre tid i Sverige. De är en stor och outnyttjad<br />
resurs för arbetsgivarna i regionen.<br />
Korta Vägen är, som tidigare nämnts, en kurs för utländska<br />
nyanlända akademiker vars syfte är att göra vägen till ett<br />
kvalifi cerat arbete så kort som möjligt.<br />
TEORI OCH PRAKTIK VARVAS<br />
Under 25 till 40 veckor studerar de nyanlända akademikerna<br />
på heltid med tydligt fokus på svenska, svenskt<br />
samhällsliv, svensk kultur, svensk arbetsmarknad inklusive<br />
praktik samt IT-kunskap och olika former av individualisering<br />
för att stärka och anpassa deras utbildningar<br />
från hemländerna till svenska krav.<br />
Utbildningen inleds med teoretiska studier, och därefter<br />
varvas teori med arbetsplatspraktik i såväl privata företag<br />
som inom offentlig verksamhet. Praktiken varierar mellan<br />
två till fem dagar i veckan under utbildningen.<br />
KORTA VÄGENS INNEHÅLL<br />
Kurserna startar med en kartläggning av deltagarnas akademiska<br />
kompetens och eventuella behov av kompletterade<br />
utbildning. Hela utbildningen bygger på individualisering<br />
med utgångspunkt från de studerandes olika<br />
behov.<br />
SVENSKA SPRÅKET<br />
Undersökningar visar att studenterna tycker att svenska<br />
språket är det viktigaste ämnet på kursen. Välutbildade<br />
lärare lär studenterna att på olika sätt och med hjälp av<br />
olika material ta till sig och använda det svenska språket.<br />
PRAKTIK GER KUNSKAP OM ARBETSMARKNADEN…<br />
Deltagarna har en akademisk utbildning och ofta yrkeskunskaper<br />
från sina hemländer, men de fl esta saknar tidigare<br />
kontakt med den svenska arbetsmarknaden. Genom<br />
att följa och delta i arbetet på en svensk arbetsplats får<br />
studenten praktik och en uppfattning om hur det kan<br />
vara att arbeta i Sverige.<br />
…OCH SAMHÄLLSKUNSKAP OM LIVET I SVERIGE<br />
Information om samhället, kultur, politik, rättigheter,<br />
skyldigheter och så vidare är mycket viktig för en nyanländ<br />
akademiker , liksom för andra invandrare som kommer<br />
till Sverige. Kunskapen hjälper studenten att förstå<br />
hur det är att leva i Sverige.<br />
GRUNDLÄGGANDE DATAKUNSKAP<br />
Korta Vägen kartlägger studenternas datakunskaper för<br />
att aktualisera deras kunnande, stärka konkurrenskraften<br />
och för att anpassa färdigheter till aktuella svenska<br />
program och vad arbetsmarknaden kräver och är i behov<br />
av.<br />
STUDIEBESÖK OCH YRKESCOACHNING<br />
Deltagarna ska förvärva kunskaper som ökar deras möjligheter<br />
till inträde på arbetsmarknaden. Det fi nns olika<br />
sätt att göra det. Studiebesök och besök till kurserna från<br />
olika branscher är ett beprövat sätt. Annat kan vara kunskaper<br />
om kroppsspråk och jämställdhet.<br />
CV, PERSONLIGT BREV OCH JOBBINTERVJU<br />
En arbetssökande behöver inte bara kunskaper i yrket,<br />
hon eller han måste veta hur man söker jobb i Sverige,<br />
exempelvis vilka dokument som ska bifogas en ansökan.<br />
Att skriva CV och personligt brev samt hur en anställningsintervju<br />
går till är ytterligare viktiga kunskaper som<br />
de nyanlända akademikerna måste lära sig. Allt detta ingår<br />
också i Korta Vägen.<br />
KRAV FÖR ATT LÄSA PÅ Å KORTA VÄGEN<br />
Utländska akademiker från länder utanför Norden som<br />
har varit i Sverige i högst tre år, och varit inskrivna vid<br />
arbetsförmedlingen är kvalifi cerade för att läsa kursen<br />
Korta Vägen. Tillräckliga kunskaper i svenska för att klara<br />
en praktik är en förutsättning. Innan kurserna startar och<br />
arbetsförmedlingen antar kursdeltagare görs därför en<br />
svensktest som ligger till grund för antagningen. Då<br />
undersöks också personernas motivation och engagemang<br />
för att gå Korta Vägen. Detta har sedan stor betydelse<br />
för vilka som antas till utbildningen.<br />
MÖJLIGHET TILL ARBETE<br />
Korta Vägen ger deltagarna möjligheter att få ett arbete<br />
som stämmer överens med deras examen, alternativt förbereder<br />
deltagarna för högskolestudier som syftar till att<br />
komplettera deras akademiska kunskaper i enlighet med<br />
kraven på den svenska arbetsmarknaden.<br />
<strong>broschyr</strong> <strong>ver3.indd</strong> 4-5 2010-08-17 14.47
6 7<br />
– KORTA VÄGEN, HÅRT ARBETE OCH POSITIV<br />
INSTÄLLNING GAV MIG JOBBET!<br />
Att komma till ett annat land för utbildning och arbete<br />
är mycket mer än en geografi sk resa – det är att upptäcka<br />
likheter och skillnader i kulturer och därmed också i<br />
mänskligt beteende.<br />
– Ta till exempel på bussen. I mitt hemland sätter man<br />
sig medvetet bredvid någon för att prata, för att få tiden<br />
att gå under resan. Så när jag kom till Sverige gjorde jag<br />
likadant, satte mig och sade ”hej” till vilt främmande<br />
personer. Och eftersom jag inte förstod kulturskillnaden<br />
blev jag ledsen och trodde att de inte tyckte om mig när<br />
hon eller han vände sig tyst mot fönstret. Nu när jag lärt<br />
mig språket och kulturen vet jag att det inte är så.<br />
Joseph Tamasang skrattar lite åt sina erfarenheter. Efter<br />
mer än sex år i Sverige pratar han utmärkt svenska och<br />
bland annat tack vare Korta Vägen har han fått både jobb<br />
och lärt sig förstå att det fi nns skillnader mellan Sverige<br />
och hans gamla hemland Kamerun i Västafrika.<br />
ÄNDRAT SIG OM SVENSKARNA<br />
– Att kunna språket gör skillnad, då förstår man hur folk<br />
beter sig. Man hör till exempel när människor retas med<br />
varandra eller ursäktar sig, sånt man inte lägger märke<br />
till när man inte förstår svenska ordentligt. Själv har jag<br />
en annan uppfattning om svenskarna idag än jag hade när<br />
jag kom hit, då var jag mycket mer negativ. Jag har också<br />
lärt mig att människor har olika sätt, vanor och seder,<br />
vilket jag inte trodde när jag kom från Afrika.<br />
År 2004 reste Joseph från Kamerun till <strong>Skövde</strong> med en<br />
kandidatexamen i redovisning i bagaget. Idag är han ekonomiansvarig<br />
vid den nationellt kända Best Western hotell-<br />
och konferensanläggningen Knistad utanför <strong>Skövde</strong>.<br />
”På jobbpraktiken hörde jag en<br />
massa nya ord varje dag – ord som<br />
jag sedan slog upp när jag kom hem<br />
på kvällen. Jag var ambitiös, hade<br />
viljan och var beredd på att göra<br />
något för att lära mig mera.”<br />
INGEN ANING OM SVERIGE<br />
– Det var en kamrat i Kamerun som tipsade mig om att<br />
det gick att läsa en magister i fi nansiell ekonomi på engelska<br />
i Sverige i en stad som hette <strong>Skövde</strong>, själv skulle<br />
han plugga i Västerås. Ingen av oss kände till något om<br />
Sverige, men vi visste att det skulle bli lättare att få ett<br />
bra jobb i Kamerun med en europeisk utbildning.<br />
Efter att ha avlagt sin magisterexamen i <strong>Skövde</strong> ville Joseph<br />
skaffa sig ännu bredare kunskaper och därmed öka<br />
sina möjligheter att få jobb. Därför satsade han ett och<br />
ett halvt år på ytterligare en magisterexamen, nu i internationell<br />
redovisning på Handelshögskolan i Göteborg.<br />
Joseph Tamasang, akademiker från<br />
Kamerun, ekonom på Best Western<br />
Knistad Hotell och konferens<br />
TJEJ KOM EMELLAN<br />
– Med dessa examina tänkte jag åka tillbaka till Kamerun,<br />
jag var säker på att få ett bra jobb i mitt land. Men så kom<br />
det en tjej emellan…<br />
Tjejen hette Elisabet och hade bott i Sydamerika och förstod<br />
hur det var att leva i ett främmande land. Idag är hon<br />
och Joseph sambos i <strong>Skövde</strong> och Elisabet är integrationssekreterare<br />
i Vara kommun.<br />
– Eftersom jag bestämt mig för att bo i Sverige måste jag<br />
lära mig svenska så jag började på Komvux. Där uppfattade<br />
nog lärarna mig som framåt och de sade direkt att Korta<br />
Vägen skulle vara någonting för mig.<br />
PASSANDE PRAKTIK<br />
Joseph Tamasang kom in på Korta Vägen och fi ck göra<br />
praktik på en arbetsplats som passade hans akademiska<br />
bakgrund.<br />
– Det var på Skaraborgs Ekonomi och Redovisning i Tidan,<br />
ett litet företag med bara tre anställda. De var så<br />
snälla och jag kände att där kunde jag lära mig allt.<br />
Men Joseph upptäckte att han inte kunde lära sig riktigt<br />
allt. För att få grepp om branschspråket var han tvungen<br />
att skaffa sig en bok om redovisning på svenska och ständigt<br />
fråga sina Korta Vägen-lärare olika ords innebörd.<br />
– På jobbpraktiken hörde jag en massa nya ord varje dag –<br />
ord som jag sedan slog upp när jag kom hem på kvällen.<br />
Jag var ambitiös, hade viljan och var beredd på att göra<br />
något för att lära mig mera.<br />
Till sin hjälp hade Joseph sambon Elisabet. Innan han<br />
gick Korta Vägen pratade de engelska, nu pratade de bara<br />
svenska hemma.<br />
– Jag har alltid bett Elisabet och andra svenskar att rätta<br />
mig när jag pratar svenska. Jag skäms inte för att bli rätttad<br />
även när andra människor lyssnar, det handlar helt<br />
enkelt om att lära sig språket.<br />
KORTA VÄGEN VISADE VÄGEN<br />
En stor del i att Joseph Tamasang lyckats så bra tillskriver<br />
han Korta Vägen. Här fi ck han lära sig hur det svenska<br />
samhället fungerar och fi ck tips om de där knepen som<br />
gör det lättare att lära sig svenska uttal och ord. Som att<br />
bokstaven Y uttalas y och inte som i, vilket är vanligt i en<br />
del utländska språk som exempelvis franskan.<br />
– Lärarna på Korta Vägen var väldigt duktiga. De försökte<br />
hjälpa oss på alla sätt, bland annat genom att hitta praktikplatser.<br />
När jag var klar på Korta Vägen sökte jag jobb<br />
över precis hela Sverige, men naturligtvis mest i <strong>Skövde</strong>.<br />
Jag skickade ansökningar, ringde och tog bland annat<br />
kontakt med Manpower. Sedan fi ck jag jobb på Aptic, ett<br />
dataföretag i <strong>Skövde</strong> specialiserat på systemfakturering,<br />
inkasso med mera.<br />
SVÅRT ATT HÄNGA MED I FACKSNACKET<br />
På Aptic fi ck Joseph arbeta med de ekonomiska uppgifter<br />
han var utbildad att göra, men både han och företaget<br />
upptäckte att han inte kunde så mycket svenska som de<br />
trodde.<br />
– Jag hängde med 60 – 70 %, och jag kände mig lite sådär.<br />
Jobbet var stressigt och mina arbetskamrater hade inte<br />
tillräckligt med tid för att lära mig. Men jag fi ck med mig<br />
mycket ny kunskap under de tre månader jag var på Aptic.<br />
Joseph blev inte så nedstämd trots att han tvingades sluta<br />
utan tänkte att ”nu får du fortsätta med svenskan igen”.<br />
Men det räckte inte bara att plugga svenska. Mot sina<br />
lärares inrådan så tog han tre kurser till – datakörkort,<br />
programhantering och textbehandling. Han fi ck högsta<br />
betyg i alla kurserna!<br />
PROVANSTÄLLNING BLEV TILL FAST JOBB<br />
Och så tog Joseph kontakt med arbetsförmedlingen igen.<br />
Där fanns Ingvor Bergman.<br />
– Jag kan inte nog beskriva vad Korta Vägen och Ingvor<br />
gjort för mig. Hon var på mig hela tiden. Visade på olika<br />
jobb på arbetsförmedlingens hemsida. ”Har du sökt det<br />
här, eller det här?”, sade hon om och om igen.<br />
Ett av de lediga jobben fanns på Best Western Knistad Hotell<br />
och konferens. Joseph kom på intervju och fi ck en<br />
provanställning på tre månader som en av två ekonomer,<br />
ett jobb som sedan hösten 2008 gick över i en tillsvidareanställning.<br />
– Det är jättekul att ha kommit så här långt. Jag har fått<br />
väldigt mycket ansvar, sköter i stort sett allt det dagliga<br />
ekonomiarbetet som redovisning och löner.<br />
FÅTT UPP ÖGONEN FÖR ANDRA KULTURER<br />
Joseph känner sig idag nästan som svensk. Med det menar<br />
han att han vet hur han ska göra i olika situationer.<br />
Grunden till det är att kunna språket, man kan uttrycka<br />
vem man är och vad man gör.<br />
– Att komma till Sverige har öppnat mina ögon. Innan<br />
tänkte jag aldrig på att det fanns andra kulturer, jag trodde<br />
”I mitt hemland sätter man sig<br />
medvetet bredvid någon på bussen<br />
för att prata, för att få tiden att gå<br />
under resan. Så när jag kom till<br />
Sverige gjorde jag likadant, satte<br />
mig och sade ”hej” till vilt<br />
främmande personer. Och eftersom<br />
jag inte förstod kulturskillnaden<br />
blev jag ledsen och trodde att de<br />
inte tyckte om mig när hon eller<br />
han vände sig tyst mot fönstret.”<br />
att alla andra betedde sig precis som i mitt hemland Kamerun.<br />
Som det där på bussarna. Jag tror att man måste anpassa<br />
sig i det främmande land man kommer till annars<br />
blir man utanför.<br />
HÖGSKOLAN EN JÄTTESPÄNNANDE MILJÖ<br />
Korta Vägen var en intensiv kurs och ett väldigt bra sätt<br />
att lära sig om Sverige och svenska språket, dessutom i<br />
en jättespännande miljö – <strong>Högskolan</strong> i <strong>Skövde</strong>.<br />
– Vi var som en stor familj, vi umgicks mycket och lärde<br />
känna varandra. Jag kände mig väldigt bekväm på Korta<br />
Vägen. Vår karriärcoach betydde också mycket. Hon var<br />
en av de personer som vi kunde ställa svåra och viktiga<br />
frågor till och som vi också kunde ta våra bekymmer till.<br />
Hennes och lärarnas överblick av den svenska arbetsmarknaden<br />
och hur man ska bete sig på en svensk arbetsplats<br />
var också viktig, inte minst när det gällde att hitta<br />
praktikplatser åt oss. Min praktik gav mig möjlighet att<br />
skaffa kontakter och så fi ck jag en mycket bra referens i<br />
Börje på Skaraborgs Ekonomi och Redovisning i Tidan.<br />
Att tänka negativt ligger inte för Joseph, inte ens när han<br />
får frågan om det fi nns något som han inte är nöjd med<br />
i Sverige.<br />
POSITIVT TÄNKANDE OCH HÅRT ARBETE<br />
– Varför ska man säga något negativt? Det är så svårt att<br />
upptäcka när man har det så bra! Jag har mött så många<br />
människor som kämpar för att vi ska ha det bra i Sverige.<br />
Men samtidigt som man tänker positivt gäller det att arbeta<br />
hårt för att nå sina mål, som att få jobb inom det<br />
yrke man är utbildad till. Idag är det många invandrare<br />
som inte har arbete inom sina yrken och det är lätt att bli<br />
negativt påverkad av dem. Men jag menar att man måste<br />
vara och tänka positivt – annars är man till exempel inte<br />
glad hemma.<br />
–Kämpa hårt och ge inte upp, så småningom kan din<br />
dröm bli verklighet!<br />
<strong>broschyr</strong> <strong>ver3.indd</strong> 6-7 2010-08-17 14.47
8 9<br />
LÅT KORTA VÄGEN BLI LÅNG OCH<br />
PERMANENT<br />
Försommaren 2010, när den här rapporten skrivs, är Korta<br />
Vägen vid <strong>Högskolan</strong> i <strong>Skövde</strong>, under förutsättning att<br />
det fi nns sökande studenter, säkrad fram till sommaren<br />
2012 tack vare EU-projektet Utländska Akademiker.<br />
Det nära och väletablerade samarbetet med arbetsförmedlingarna<br />
och näringslivet i regionen underlättar möjligheterna<br />
att hitta praktikplatser till de utländska akademikerna,<br />
även om det fortfarande är svårt inom vissa<br />
yrkesområden. De senaste årens djupa lågkonjunktur<br />
har också bidragit till svårigheterna att få ut alla kursdeltagare<br />
på arbetsmarknaden, både på praktik och till<br />
fasta anställningar. Många nyanlända som lyckats få arbete<br />
har tvingats lämna dessa på grund av att de varit<br />
bland de sist anställda.<br />
- Jag önskar att vi kan utveckla projektet till en permanent<br />
modell för hur samhället och högskolorna ska ta<br />
emot utländska nyanlända akademiker. Detta för att de<br />
utländska akademikernas kompetens så snabbt som möjligt<br />
ska komma det svenska samhället till godo, samtidigt<br />
som det medverkar till den nyanländes integration i<br />
samhället, säger Marly Mattsson som sedan starten 2006<br />
varit ansvarig och projektledare för Korta Vägen vid <strong>Högskolan</strong><br />
i <strong>Skövde</strong>.<br />
FÅNGA UPP DE NYANLÄNDA SNABBAST MÖJLIGT<br />
Varje utländsk akademiker som kommer till Sverige bör<br />
via introduktionssamtalen direkt få kontakt med en högskola<br />
för att så snabbt som möjligt kunna påbörja de så<br />
viktiga studierna i svenska.<br />
- Kunskap är färskvara och ju tidigare de nyanlända akademikerna<br />
kan nyttja sina färdigheter i en kreativ akademisk<br />
miljö här i Sverige, ju bättre är det, säger Marly<br />
Mattsson.<br />
Redan vid svensktestet, cirka fjorton dagar före kursstart,<br />
sker det första mötet mellan studenterna och <strong>Högskolan</strong><br />
i <strong>Skövde</strong>. Då får <strong>Högskolan</strong> kunskap om de blivande studenternas<br />
bakgrund och kan sätta igång det tidskrävande<br />
arbetet med praktikanskaffning.<br />
En viktig fråga är om de invandrade akademikerna får<br />
tillräcklig information om de möjligheter som fi nns. Vet<br />
de till exempel vart de ska vända sig för att komplettera<br />
sin utbildning? <strong>Högskolan</strong> så väl som arbetsförmedlingen<br />
behöver, för att nå ännu fl er nyanlända med informationen<br />
om utbildningen, intensifi era marknadsföringen exempelvis<br />
på skatteverk, bibliotek eller andra offentliga platser<br />
där man tror de nyanlända möts.<br />
- Vid en sådan marknadsföring är det viktigt att vi är tydliga<br />
med att den nyanlända akademikern först måste ta<br />
kontakt med arbetsförmedlingen då det är där man antar<br />
studenterna till utbildningen. Några veckor innan utbildningsstart<br />
pågår en urvalsprocess, där <strong>Högskolan</strong> tar emot<br />
ett antal presumtiva studenter från arbetsförmedlingarna<br />
i länet. Vi genomför en bedömning i två steg, språktest<br />
och intervju, av de potentiella deltagare som valts ut av<br />
arbetsförmedlingen. På grundval av bedömningarna fattar<br />
arbetsförmedlingen sedan beslut om deltagande och antar<br />
de studerande.<br />
Marly Mattsson har en förhoppning om att framtida kurser<br />
för utländska akademiker förlängs till 40 veckor och<br />
att den bör kunna erbjudas på samtliga universitet och<br />
högskolor runt om i landet.<br />
Korta Vägen kan alltså utvecklas så att den blir en naturlig<br />
del i mottagandet av nyanlända akademiker. Det<br />
är en utbildning som ställer krav, ökar motivationen för<br />
studier och visar på en väg ut i arbetslivet. Utbildningen<br />
ökar inte bara de utländska akademikernas tillfällen till<br />
arbete, utan medför att samhället kan dra en riktig vinstlott<br />
då akademikerna också tillför den svenska arbetsmarknaden<br />
välutbildad och kvalifi cerad personal.<br />
- Snabbare integration genom Korta Vägen leder till att<br />
de nyanlända akademikerna kan bli självförsörjande, och<br />
då är en förutsättning att vi kan förmå fl er företag och<br />
organisationer att ta emot praktikanter och erbjuda relevanta<br />
arbeten. Det vi sett är att allt fl er akademiker från<br />
Korta Vägen går till arbete inom sina respektive yrkes-/<br />
utbildningsområden. Alternativt att de går vidare till<br />
kompletterande studier för att bli mer anställningsbara,<br />
säger Marly Mattsson vid <strong>Högskolan</strong> i <strong>Skövde</strong>.<br />
– KORTA VÄGEN GER SAMHÄLLET<br />
EN JÄTTEVINST<br />
– Början för Korta Vägen var lite trevande, men nu har<br />
upplägg och organisation satt sig. Idag är deltagarna väldigt<br />
nöjda.<br />
Det säger Gunilla Johansson som var med när Korta Vägen<br />
startade på <strong>Högskolan</strong> i <strong>Skövde</strong> 2006 och då bara var<br />
tio veckor lång. Gunilla var svensklärare under de två<br />
första kurserna för att sedan göra uppehåll ett par år för<br />
att undervisa <strong>Högskolan</strong>s utbytesstudenter i svenska. Nu<br />
har hon båda arbetsuppgifterna parallellt och kan jämföra<br />
dagens Korta Vägen med gårdagens.<br />
– Jag har gjort en egen liten undersökning och skrivit en<br />
uppsats som baseras på utvärderingen av de första tre<br />
kurserna. Det innebär att studenterna varit ute på arbetsmarknaden<br />
några år, och resultatet är ganska positivt.<br />
Många, men inte alla, har fått jobb inte minst tack vare<br />
den praktik som ingår i Korta Vägen. I min undersökning<br />
redovisar jag olika exempel på kursdeltagare som jobbar<br />
med det som de utbildats till i hemlandet.*<br />
”Mitt mål är att lära ut så mycket<br />
om Sverige och svenskarna som<br />
möjligt, Sverigekunskap helt enkelt.<br />
Det kan handla om allt från hur vi<br />
fi rar midsommar till vad vi gör på<br />
semestern. Vi pratar även samtidshistoria,<br />
arbetsmarknad, universitets-<br />
och högskolesystem.”<br />
FLER LEKTIONER OCH MER SVENSKA<br />
– Många vill ha fl er lektioner i stället för självständigt<br />
arbete. Dessutom vill de träna mer konversation, gärna<br />
med svenskar.<br />
Just att studenterna lär sig mycket svenska ser Gunilla<br />
Johansson som en av de riktigt stora fördelarna med Korta<br />
Vägen.<br />
– Det är mycket värdefullt och något som de naturligtvis<br />
har väldig nytta av när de ska söka jobb och börja arbeta.<br />
Dessutom tycker jag att det är bra med den validering vi<br />
gör, alltså kartläggningen av kursdeltagarnas akademiska<br />
kompetens. Målet är att samtliga deltagare dels har fått<br />
sin formella utbildning validerad, dels har fått kännedom<br />
om eventuellt behov av kompletterande utbildning.<br />
Studenterna får också en praktisk validering genom den<br />
arbetsförlagda praktiken som visar deras faktiska kompetens.<br />
*) Uppsatsen, som heter ”Korta vägen. En undersökning av uppdragsutbildning<br />
för utländska akademiker”, fi nns publicerad på Göteborgs<br />
universitet, Institutionen för svenska språket.<br />
Gunilla Johansson,<br />
lärare i svenska, Korta vägen,<br />
<strong>Högskolan</strong> i <strong>Skövde</strong><br />
KORTA VÄGEN EN JÄTTESTOR SAMHÄLLSVINST!<br />
Att låta utländska akademiker gå Korta Vägen tycker<br />
Gunilla Johansson är alldeles självklart.<br />
–Ta till exempel en färdigutbildad civilingenjör eller civilekonom<br />
som kommer hit och tack vare ett halvår på<br />
kursen får jobb här – det måste ju vara en jättestor samhällsvinst!<br />
Det fi nns så många färdigutbildade utländska<br />
experter vi kan ta vara på, och ofta är det bara svenska<br />
språket som fattas.<br />
Gunilla Johansson tycker att det är nedslående att se hur<br />
vi i Sverige tar hand om högutbildade människor från<br />
andra länder.<br />
– Ju längre bort ifrån Sverige de kommer, desto svårare<br />
har de att få jobb. Talar man ett annat språk än engelska<br />
eller tyska blir allt mycket svårare. Det fi nns undersökningar<br />
som visar på folks attityder till olika typer av brytningar.<br />
Även om personer uttrycker sig på samma sätt,<br />
innehållet i det de säger är exakt likadant, så uppfattas<br />
vissa brytningar mer negativt än andra. Deras svenska<br />
uppfattas som sämre. De undersökningar som gjorts på<br />
undervisande lärare med brytning.**<br />
Hur framgångsrika studenterna på Korta Vägen blir beror<br />
på hur fl exibla de är, menar Gunilla Johansson.<br />
TUR OCH FLEXIBILITET AVGÖR<br />
– Det handlar mycket om att vara på rätt plats vid rätt<br />
tid - och ha en jäkla tur! Men självklart bidrar att känna<br />
till vad arbetsmarknaden frågar efter just då. Att kunna<br />
svenska är i många fall ett måste, men är kanske inte<br />
så avgörande som man tror. Det ställs helt enkelt helt<br />
olika krav beroende på vad man ska syssla med. Förutsättningarna<br />
är därför olika exempelvis för en ingenjör<br />
och en ekonom.<br />
**) Avhandlingen är gjord av forskaren Niklas Torstensson, kognitionsvetare<br />
vid <strong>Högskolan</strong> i <strong>Skövde</strong>, och heter, ”Att döma invandraren:<br />
Accenter och attityder”.<br />
<strong>broschyr</strong> <strong>ver3.indd</strong> 8-9 2010-08-17 14.47
10 11<br />
Gunilla Johansson trycker på vikten av praktiken, eftersom<br />
den ger kontakter. Det underlättas naturligtvis om<br />
man kan språket. Men praktiken ger också studenterna<br />
möjlighet att praktiskt visa vad de kan, vilket är nog så<br />
värdefullt.<br />
”Det är givande för deltagarna som<br />
får chansen till arbete och jobbkontakter.<br />
Korta Vägen måste absolut<br />
vara kvar!”<br />
För Gunilla är svenskundervisning inte bara att lära ut hur<br />
man talar och skriver svenska. Det handlar också om att<br />
förmedla en rad olika aspekter på vårt land. En introduktion<br />
till, och information om, svensk kulturhistoria och<br />
svenskt samhällsliv, som det står i kursbeskrivningen.<br />
– Mitt mål är att lära ut så mycket om Sverige och<br />
svenskarna som möjligt, Sverigekunskap helt enkelt. Det<br />
kan handla om allt från hur vi fi rar midsommar till vad vi<br />
gör på semestern. Vi pratar även samtidshistoria, arbetsmarknad,<br />
universitets- och högskolesystem. Naturligtvis<br />
ingår också sånt som grammatik och alla andra aspekter<br />
av språket.<br />
ÄMNEN SOM UPPLEVS SOM<br />
MEST ANVÄNDBARA<br />
Nästan 67% av kursdeltagarna som svarade på enkäten<br />
tyckte att ”Svenska språket” är det mest användbara och<br />
viktigaste ämnet. De förklarade att man behöver kommunicera<br />
på svenska inte bara för att få jobb utan också<br />
för att bo i Sverige.<br />
STORTRIVS MED JOBBET<br />
Att vara lärare för människor från andra länder och kulturer<br />
är något som Gunilla stortrivs med.<br />
– Jag har det roligaste jobb man kan ha. Det är lärorikt,<br />
man lär sig nya saker varje dag, om människor och kulturer.<br />
Det gör en mer vidsynt och tolerant. När man lär<br />
känna en människa ser man inte de yttre attributen, det<br />
är berikande.<br />
Hon tror att många arbetsgivare och arbetsplatser skulle<br />
behöva upptäcka just detta.<br />
– En mer öppen attityd ute i arbetslivet skulle ge många<br />
fl er människor chansen. Arbetsgivarna skulle se att<br />
svenskan inte alltid är det viktigaste när man anställer<br />
någon!<br />
MÅNGA SKÄL FÖR ATT KOMMA TILL SVERIGE<br />
Under 2010 gjorde <strong>Högskolan</strong> i <strong>Skövde</strong> en uppföljning av<br />
samtliga kursdeltagare på Korta Vägen. En enkät skickades<br />
ut och studenterna fi ck sedan svara på frågorna via<br />
nätet.<br />
Invandringen till Sverige har under de senaste åren varit<br />
hög. Det fi nns olika skäl för människor att bosätta sig i<br />
Sverige, till exempel behovet av skydd, eller att anhöriga<br />
redan fi nns i landet eller av kärlek.<br />
Sverige har idag också en mindre grupp arbetskraftsinvandrare,<br />
dock betydligt färre än exempelvis på 60- och<br />
70-talen. En sak som påverkar invandringen till Sverige<br />
är att EU-medborgare kan röra sig fritt mellan EU:s medlemsländer.<br />
Statistiken från <strong>Högskolan</strong> i <strong>Skövde</strong>s kurser inom Korta<br />
Vägen visar att familjeband är en stor anledning till att<br />
nyanlända akademiker kommit till Sverige.<br />
133 studenter har genomgått utbildningen sedan starten<br />
2006, 67 % kvinnor och 33 % män. Deltagarna på utbildningen<br />
har varit och är allt från fl yktingar och anhöriginvandrare<br />
till det som kallas kärleksinvandrare, personer<br />
som fl yttat hit från ett annat land tack vare att de hittat<br />
en partner och bildat familj här.<br />
<strong>broschyr</strong> <strong>ver3.indd</strong> 10-11 2010-08-17 14.47
12 13<br />
RELATIVT HÖG MEDELÅLDER PÅ KORTA VÄGEN<br />
Personer som invandrar till Sverige är ofta unga, fyra av<br />
fem som invandrade 2009 var under 40 år. I genomsnitt<br />
var kvinnorna som invandrade 27,3 år och männen 27,9<br />
år visar en undersökning från Statistiska Centralbyrån.<br />
Kursdeltagarna på Korta Vägen var mellan 23 och 61 år,<br />
varav de fl esta mellan 31 - 40 år.<br />
Den dominerande orsaken för att gå Korta Vägen var att<br />
studenten ville lära sig mer om Sverige och mer svenska.<br />
ORSAKER TILL ATT STUDERA PÅ<br />
KORTA VÄGEN<br />
– OM NÅGRA ÅR HOPPAS JAG JOBBA SOM<br />
JOURNALIST I SVERIGE<br />
– Jag har arbetat som journalist i mitt hemland Syrien i<br />
tio år, och skulle gärna göra det i Sverige också. Men jag<br />
är medveten om att det kan bli svårt. Jag hoppas på att få<br />
jobb på någon arabiskspråkig webbsida eller radiokanal<br />
här i Sverige, arabiska är mitt modersmål. Korta Vägen är<br />
för invandrade akademiker och jag har en fyrårig utbildning<br />
från ett universitet i Syriens huvudstad Damaskus.<br />
Till Sverige och Skara kom jag för cirka fem år sedan eftersom<br />
min man var tvungen lämna Syrien som politisk<br />
fl ykting. Vi har två döttrar, den yngsta fl ickan var bara<br />
11 dagar när vi kom hit.<br />
Genom Skara kommun och arbetsförmedlingen kom jag<br />
i kontakt med Korta Vägen på <strong>Högskolan</strong> i <strong>Skövde</strong>. Men<br />
jag hade redan hört talas om den genom en palestinsk<br />
kompis från Skara som gått utbildningen.<br />
FÅTT LÄRA MIG DATA OCH SVENSKA<br />
Korta Vägen är bra, tycker jag. Den ger information om<br />
Sverige och så har jag fått lära mig mycket data, vilket är<br />
något jag behöver. Dessutom får vi prata mycket svenska.<br />
Inte bara med lärarna utan också mycket tillsammans<br />
med de andra studenterna och det lär vi oss mycket på.<br />
Vi studerar även en hel del självständigt på lektionerna,<br />
vilket jag uppskattar. För min del med två små barn är det<br />
svårt att få det lugn som jag behöver för att läsa hemma.<br />
Det är stor skillnad att gå Korta Vägen jämfört med SFI,<br />
Svenska för invandrare, som jag tidigare gått sex månader<br />
på i Skara. Där fi ck vi lära oss att skriva svenska, men<br />
inte att prata svenska. På SFI fi ck man alltid arbeta själv,<br />
vi hade inte mycket hjälp av varandra.<br />
BRA ATT ALLA ÄR AKADEMIKER<br />
På Korta Vägen på <strong>Högskolan</strong> är det helt annorlunda. Alla<br />
i gruppen är akademiker, vi är på samma nivå, alla pratar<br />
både engelska och svenska, och det gör att alla förstår<br />
snabbare. Och här hjälper vi också varandra när det<br />
behövs. På Korta Vägen får vi studenter också lång tid<br />
tillsammans, vilket är en annan fördel. De 25 veckors<br />
heltidsstudier som kursen omfattar tycker jag är ganska<br />
lagom.<br />
”Det är viktigt att kunna svenska<br />
när man börjar Korta Vägen, annars<br />
blir det svårt att hänga med och<br />
man blir lätt stressad.”<br />
Det är viktigt att kunna svenska när man börjar Korta Vägen,<br />
annars blir det svårt att hänga med och man blir lätt<br />
stressad. Själv tänker jag jobba mycket för att lära mig<br />
mer svensk grammatik, något som jag tror att jag kommer<br />
kunna när jag gått klart Korta Vägen.<br />
Ghada Aljawabra,<br />
student, Korta vägen,<br />
<strong>Högskolan</strong> i <strong>Skövde</strong><br />
Mitt mål är som sagt att inom ett par år kunna återuppta<br />
mitt yrke som journalist här i Sverige. Närmast hoppas<br />
jag få göra praktik på radion. Men för att sedan få jobb<br />
måste vi nog fl ytta till Stockholm där det kanske är lätttare<br />
att få arbete. Där fi nns arabiskspråkiga radio- och<br />
webbsidesredaktioner. Där fi nns det också många människor<br />
som behöver hjälp med översättningar mellan arabiska<br />
och svenska.<br />
”Jag hoppas på att få jobb på någon<br />
arabiskspråkig webbsida eller radiokanal<br />
här i Sverige, arabiska är mitt<br />
modersmål.”<br />
<strong>broschyr</strong> <strong>ver3.indd</strong> 12-13 2010-08-17 14.47
14 15<br />
STUDENTER FRÅN 47 LÄNDER PÅ<br />
KORTA VÄGEN<br />
Flera faktorer påverkar hur många invandrare som kommer<br />
till Sverige, till exempel krig och oroligheter i andra<br />
delar av världen, arbetsmarknaden i Sverige, den svenska<br />
invandringspolitiken och så vidare.<br />
Korta Vägen vid <strong>Högskolan</strong> i <strong>Skövde</strong> har haft studenter<br />
från 47 olika länder, från nästan alla kontinenter. De tio<br />
vanligaste hemländerna är Irak, Polen, Ryssland, Ukraina,<br />
Brasilien, Colombia, Thailand, Burundi, Burma och Iran.<br />
Deltagarna på Korta Vägen får inte bara kunskaper för inträde<br />
på den svenska arbetsmarknaden, de lär sig också<br />
att respektera, tolerera och hjälpa varandra oberoende av<br />
kulturella skillnader. En Korta Vägen-kurs är likt en liten<br />
värld inom Sverige<br />
HEMLAND<br />
RIK VARIATION AV MODERSMÅL<br />
Det fi nns 30 olika modersmål representerade på Korta<br />
Vägen-kurserna, varav arabiska 18,50 %, ryska 11,28 %,<br />
spanska 9,77 % och polska 8,27 % utgör de största grupperna.<br />
Nästan alla studenterna talar ytterligare fl era olika<br />
språk.<br />
Språklärarna på Korta Vägen upplever att kursdeltagarna<br />
lär sig tala bättre svenska när det fi nns olika modersmål<br />
på kursen. Det beror på att studenterna tvingas kommunicera<br />
på svenska och att språklärarna tycker att en<br />
blandad grupp med många nationaliteter lär sig svenska<br />
snabbare och bättre än en mer homogen grupp.<br />
MODERSMÅL<br />
<strong>broschyr</strong> <strong>ver3.indd</strong> 14-15 2010-08-17 14.47
16 17<br />
– OSÄKERHET PÅ ARBETSPLATSERNA FÖRSVÅRAR<br />
FÖR INVANDRADE AKADEMIKER ATT FÅ JOBB<br />
– Min målsättning är att underlätta för våra kursdeltagare<br />
att gå vidare i det svenska samhället. Varje student<br />
som når sitt uppsatta mål upplever jag som ett plus.<br />
Det säger Marie Lake som är gästlärare vid <strong>Högskolan</strong><br />
i <strong>Skövde</strong> och verkar som karriärcoach på Korta Vägen.<br />
– Det betyder att jag arbetar med validering, karriärplanering,<br />
hjälper till att fi xa praktikplatser och studiebesök<br />
samt fungerar som stöd när deltagarna söker jobb. Det<br />
kan till exempel handla om att sätta samman ett CV och<br />
berätta om vårt svenska kroppsspråk.<br />
Just kroppsspråk är något som skiljer sig åt mellan olika<br />
kulturer och det är därför viktigt att visa vad det betyder<br />
här hos oss, menar Marie Lake. Målet för hennes jobb är<br />
att kursdeltagarna ska förvärva kunskaper som ökar deras<br />
möjligheter till inträde på arbetsmarknaden.<br />
FÖR SNABBT TILL KORTA VÄGEN<br />
– Många av våra utländska akademiker har inte de kunskaper<br />
i svenska som de skulle behöva, de kanske bara<br />
varit här några månader. Orsaken är helt enkelt att arbetsförmedlingen<br />
och kommuner försöker slussa ut akademikerna<br />
så snabbt som möjligt till något som man tror<br />
är bra för dem, något som fortare leder till jobb, och det är<br />
ju naturligtvis det som är målet med Korta Vägen.<br />
– Vi har en akademisk miljö och de studerar tillsammans<br />
med likasinnade med samma ambitioner. Motivation<br />
och engagemang är en grundförutsättning för att klara av<br />
utbildningen.<br />
PRAT SKAPAR FÖRTROENDE<br />
Marie tror mycket på gruppdynamiken. Att man vågar<br />
prata med varandra skapar förtroende och tillit. Dessutom<br />
försöker kursledarna individanpassa undervisningen,<br />
något hon tycker att man blivit bättre på och som självklart<br />
gagnar studenterna.<br />
På schemat i <strong>Skövde</strong> står, förutom svenska språket och<br />
samhällskunskap, också kartläggning och bedömning av<br />
deltagarnas formella akademiska kompetens (validering),<br />
av deras informella kompetens (arbetslivserfarenhet) och<br />
så tar man reda på deras tänkta eller önskade yrkesinriktning.<br />
I Korta Vägen ingår också praktik, studiebesök,<br />
yrkescoachning och grundläggande datakunskap.<br />
VIKTIG PRAKTIK<br />
Praktiken är viktig, det är under den som deltagarna får<br />
möjlighet att se hur den svenska arbetsmarknaden fungerar.<br />
Helst ska praktikanterna få testa de yrken som de är<br />
utbildade till i i sina hemländer och göra detta under två<br />
dagar per vecka under större delen av utbildningen.<br />
– Under praktiken kan våra deltagare komma fram till<br />
om de vill arbeta inom sina yrken här i Sverige, eller om<br />
de ska satsa på något annat – och det är inte minst då som<br />
jag som karriärcoach kommer in.<br />
Marie Lake,<br />
karriärcoach, Korta Vägen,<br />
<strong>Högskolan</strong> i <strong>Skövde</strong><br />
Marie har upptäckt att det i takt med lågjunkturen blivit<br />
allt svårare att hitta praktikplatser. Men det gällde även<br />
tidigare inom yrkesområden som haft stort behov av utbildad<br />
personal, som t ex ingenjörer. Roligt tycker Marie<br />
är att många skolor är positiva till att ta emot lärarpraktikanter<br />
från Korta Vägen.<br />
MÖTER INGA FÖRDOMAR<br />
– Jag tycker inte att jag möter några uttalade fördomar,<br />
varken när jag söker praktikplats eller när man diskuterar<br />
anställning, men jag känner att det ofta fi nns dubier<br />
kring våra studenters språkkunskaper. Dessutom fi nns<br />
det en osäkerhet bland svenska företag – och kommuner<br />
– för att ta emot folk från andra länder än Sverige. Man<br />
är osäker på deras kunskaper i yrket, vad deras utbildning<br />
betyder etc.<br />
”Vi har en akademisk miljö och<br />
de studerar tillsammans med likasinnade<br />
med samma ambitioner.<br />
Motivation och engagemang är<br />
grundförutsättningar för att klara<br />
av utbildningen.”<br />
Marie Lake har själv lång arbetserfarenhet. Hon har jobbat<br />
med Korta Vägen sedan 2007, och dessförinnan har<br />
hon bland annat arbetat i 15 år som ekonomiansvarig,<br />
kvalitetschef och teamledare på TBV.<br />
– På Korta Vägen är jag alltså coach för våra studenter,<br />
bland annat arbetar jag med valideringen, alltså att få<br />
utbildning de har med sig från sina hemländer värderad,<br />
och se på vilket sätt den stämmer överens med motsvarande<br />
utbildning i Sverige.<br />
Maries uppgift blir sedan att hitta kompletteringar som<br />
Korta Vägen-deltagarna behöver ta för att kunna studera<br />
vidare och för att få jobb i Sverige.<br />
– Bedömningen gör jag efter att ha tagit del av deras teoretiska<br />
kunskaper samt efter samtal med deltagarna. I<br />
många fall räcker det med studievägledning, den kompetens<br />
man har med sig fungerar ofta direkt på den svenska<br />
arbetsmarknaden.<br />
BLANDADE DELTAGARE BÄST<br />
Deltagarna på Korta Vägen har en väldigt blandad bakgrund,<br />
från fl yktingar från krigshärjade länder och politiska<br />
fl yktingar till så kallade kärleksinvandrare. Vissa<br />
perioder domineras utbildningarna av människor från<br />
samma land eller region, vilket skapar speciella problem.<br />
– Under en kurs hade vi många människor från samma<br />
land. De hade en gemensam kultur och talade samma<br />
språk. Det innebar bland annat att det var svårt att förmå<br />
dem att prata svenska. Av erfarenhet vet vi att det är en<br />
stor fördel att ha blandade deltagare med olika språk och<br />
kulturer på kurserna.<br />
Den akademiska bakgrunden skiljer sig också en hel del.<br />
På Korta Vägen träffas ingenjörer, ekonomer, lärare, journalister<br />
– ja i stort sett alla sorters akademiker. Korta Vägen<br />
vänder sig i första hand till akademiker vars kunskaper<br />
matchas av de utbildningar som <strong>Högskolan</strong> i <strong>Skövde</strong> kan<br />
erbjuda. Men även akademiker med annan kompetens är<br />
välkomna.<br />
KORTA VÄGEN GÖR NYTTA!<br />
Idag fi nns det ett fl ertal alternativa utbildningar för utländska<br />
akademiker som kommer till Sverige, konkurrensen<br />
om dem har ökat, samtidigt som Sverige fått färre<br />
invandrare.<br />
– Men jag är säker på att Korta Vägen behövs – för vi gör<br />
nytta. Många deltagare säger att de tidigare inte haft en<br />
aning om hur de ska gå vidare. Tyvärr går det inte så fort<br />
för våra deltagare att få jobb som vi skulle vilja – exempelvis<br />
tar det lite längre tid att lära sig svenska än man tänkt<br />
och det kan ta upp till elva år för en utländsk akademiker<br />
att få jobb inom sitt yrke i Sverige. Korta Vägens mål är<br />
att få den att se ut så här, 1 + 1, i stället för 11. Alltså<br />
att våra deltagare är ute på den svenska arbetsmarknaden<br />
inom ett par år.<br />
Varje deltagare gör upp en karriärplan för att lättare nå<br />
sina uppsatta mål. Marie bistår med detta och sedan görs<br />
en uppföljning med arbetsförmedlingen precis efter avslutad<br />
Korta Vägen. Målet är att de invandrade akademikerna<br />
så snart som möjligt ska bli självförsörjande i det<br />
svenska samhället.<br />
VILL UNDERLÄTTA FÖR FORTSATT KARRIÄR<br />
– Men att hundra procent av våra kursdeltagare ska få<br />
jobb direkt efter Korta Vägen är inte möjligt. Däremot har<br />
de fått nyttiga kontakter på arbetsmarknaden, de har fått<br />
referenser från sina praktikföretag och de har fått början<br />
till ett nätverk – något de allra fl esta saknar när de kom-<br />
mer till Sverige. Med sig får de också förslag på vilken<br />
väg de ska ta för en framtida karriär i Sverige, och även<br />
råd om framtida utbildningsvägar och eventuella kompletteringar.<br />
”Kroppsspråk är något som skiljer<br />
sig åt mellan olika kulturer och det<br />
är därför viktigt att visa vad det<br />
betyder här hos oss.”<br />
Marie Lakes egen målsättning är att underlätta för deltagarna<br />
att gå vidare. Hon ser varje student som nått sitt<br />
uppsatta mål som ett plus.<br />
– Och så skulle jag gärna att våra deltagare skulle ha ett<br />
större utbyte med svenska studenter. Det skulle vara utvecklande<br />
– för båda parter!<br />
<strong>broschyr</strong> <strong>ver3.indd</strong> 16-17 2010-08-17 14.47
18 19<br />
– KORTA VÄGEN SKA INFORMERA OCH<br />
SKAPA ENGAGEMANG<br />
Lennart Börjesson är lärare i samhällskunskap på Korta<br />
Vägen vid <strong>Högskolan</strong> i <strong>Skövde</strong>. Ett viktigt ämne som<br />
rymmer mycket mer än vad man vid en första anblick<br />
kan tro. För det handlar inte enbart om att lära de nyanlända<br />
utländska akademikerna svenskt statsskick.<br />
– På Korta Vägen har vi naturligtvis ambitionen att ge de<br />
nya svenskarna en inblick i hur vårt samhälle fungerar -<br />
men vi vill samtidigt väcka ett större engagemang. Statistiken<br />
visar nämligen att det är svårt att få nysvenskar<br />
att engagera sig i det svenska samhället. Vi har till exempel<br />
få folkvalda i politiken som har utländsk bakgrund.<br />
KVAR I DET GAMLA LANDET<br />
– Många av studenterna kommer från länder där familjen<br />
eller klanen spelar en betydligt större roll än samhället,<br />
medan det i Sverige i de allra fl esta fall är tvärtom, berättar<br />
Lennart. Den moderna tekniken gör det väldigt lätt att<br />
följa vad som händer i det gamla hemlandet, till exempel<br />
ser man nyheter och andra teveprogram via satellit. Följden<br />
blir att många som invandrat till Sverige ”blir kvar” i<br />
det land man fl yttat ifrån. Tid och kraft räcker helt enkelt<br />
inte till för både det nya och det gamla – och då kan det<br />
vara lättare att välja det gamla.<br />
Lennart vill att hans studenter ska förstå hur det svenska<br />
samhället fungerar praktiskt och att de så snabbt som<br />
möjligt blir en del av det, vilket naturligtvis inte alltid<br />
är så lätt när man inte behärskar svenska helt och fullt.<br />
Men det fi nns genvägar.<br />
”För oss har det tagit över hundra<br />
år att gå från ett odemokratiskt,<br />
mansdominerat samhälle till där<br />
vi är idag. Det handlar alltså om<br />
fl era generationer. Samtidigt begär<br />
vi att de människor som fl yttar till<br />
vårt land ska anpassa sig till det här<br />
samhället på bara några månader!”<br />
LÄS DAGSTIDNINGAR!<br />
– På min kurs handlar det inte om att plugga för att lära<br />
sig utantill, vilket en del studenter är vana vid från sina<br />
hemländer. I stället vill jag öka förståelsen för vårt land<br />
och vår kultur, ge en inblick och skapa ett engagemang.<br />
Det gör jag bland annat genom att tipsa om hur bra det<br />
är att gå med i föreningar och ta del av skol- och föräldraaktiviteter.<br />
Ett annat bra sätt att lära känna det svenska<br />
samhället är att läsa dagstidningarnas webbsidor, där allt<br />
från sport och politik samsas med kultur och populärkultur.<br />
Lennart Börjesson,<br />
samhällskunskapslärare,<br />
<strong>Högskolan</strong> i <strong>Skövde</strong><br />
Lennart Börjesson menar att de utländska studenterna<br />
ska vara uppmärksamma på vad som det pratas om på<br />
svenska arbetsplatser, som exempelvis populära teveprogram,<br />
lokala nyheter, inrikespolitiska händelser och<br />
sport. För har man själv något att bidra med i en sådan<br />
konversation kan detta vara ett sätt att komma med i gemenskapen.<br />
SNABB ANPASSNING OMÖJLIG<br />
Lennart berättar att lärarna på Korta Vägen försöker individanpassa<br />
utbildningarna så mycket det går. Och det<br />
är ofta mycket ambitiösa studenter han möter. Samtidigt<br />
har den geografi ska spridningen bland studenterna ökat.<br />
När Korta Vägen började var avstånden till deras hemländer<br />
betydligt kortare än vad de är idag, vilket naturligtvis<br />
sätter sin prägel på den nuvarande Korta Vägen.<br />
De gamla kunskaper som man som invandrare har med<br />
sig är svåra, kanske rent av omöjliga att överföra till Sverige.<br />
– För oss har det tagit över hundra år att gå från ett odemokratiskt,<br />
mansdominerat samhälle till där vi är idag.<br />
Det handlar alltså om fl era generationer. Samtidigt begär<br />
vi att de människor som fl yttar till vårt land ska anpassa<br />
sig till det här samhället på bara några månader! Men<br />
våra utländska akademiker har en fördel. De är vana vid<br />
att studera och att snabbt ta till sig nya kunskaper – och<br />
så är de ofta mycket intresserade!<br />
KONTAKT MED EGNA BRANSCHEN<br />
Som samhällskunskapslärare på <strong>Högskolan</strong> i <strong>Skövde</strong> har<br />
Lennart varit med i Korta Vägen från starten. Och det är<br />
en verksamhet som han tror på.<br />
– Vår uppgift är inte att skapa jobb åt våra studenter. Målsättningen<br />
är i stället att påskynda möjligheten för Korta<br />
Vägens studenter att få arbete som är relaterat till deras<br />
akademiska bakgrund – både utbildningar och erfarenheter.<br />
Det kan till exempel ske genom att de får kontakt<br />
med den bransch de vill vara verksamma i och därigenom<br />
skaffa sig referenser.<br />
”Vår uppgift är inte att skapa jobb<br />
åt våra studenter. Målsättningen<br />
är i stället att påskynda möjligheten<br />
för Kort Vägens studenter att<br />
få arbete som är relaterad till deras<br />
akademiska bakgrund – både utbildningar<br />
och erfarenheter.”<br />
Dessutom presenterar vi dem för den svenska akademiska<br />
miljön, vilket gör det lättare för dem att söka kurser<br />
och program vid svenska högskolor och universitet.<br />
Vilka studenter har då mest nytta av Korta Vägen? – Det<br />
beror naturligtvis på individen. Det har att göra med<br />
tillfällen – men också på att ta vara på de chanser man<br />
får. Våra studenter har en inbyggd osäkerhet. Många har<br />
kommit hit utan sina familjer – utan fru eller man eller<br />
sina barn. Men jag är övertygad om att Korta Vägen är ett<br />
kort och effektivt sätt att integrera våra utländska akademiker,<br />
introducera dem till det svenska samhället och<br />
den svenska arbetsmarknaden.<br />
SÅ UPPLEVS LÄRARNA<br />
93% av eleverna som svarade på enkäten tycker att lärarna<br />
var ”Bra” för att de var duktiga på undervisning.<br />
Lärarna var också trevliga, roliga, underbara, de hade erfarenhet,<br />
använde olika pedagogiska tekniker och försökte<br />
förklara allting och svara på alla frågor.<br />
<strong>broschyr</strong> <strong>ver3.indd</strong> 18-19 2010-08-17 14.47
20 21<br />
NÄSTAN 80-TALET YRKEN REPRESENTERADE<br />
Det fi nns nästan 80 olika yrken representerade på Korta<br />
Vägen och det fi nns också personer som har två olika<br />
utbildningar. Majoriteten av kursdeltagarna vill arbeta i<br />
Sverige inom sina yrken.<br />
Korta Vägen hjälper kursdeltagarna att validera sin utbildning,<br />
några måste komplettera eller aktualisera sina<br />
utbildningar och kunskaper, andra måste byta inriktning<br />
för att få arbete. Coachen på kursen visar och förklarar för<br />
deltagarna alla möjligheter till att göra vägen kortare till<br />
en plats på den svenska arbetsmarknaden.<br />
Vanessa Leach,<br />
Antropolog<br />
Mustapha Boutalouz,<br />
Jurist<br />
Nadia Kykina,<br />
Läkare<br />
Setareh Jooyaei,<br />
Engelska lärare<br />
Rasem Qudaih,<br />
Ekonom<br />
Aldona Sivdzinska,<br />
Socialpedagog<br />
– KORTA VÄGEN BEHÖVER ENGAGERADE<br />
ELDSJÄLAR!<br />
– I Sverige ser vi gärna alla invandrare som oskrivna blad,<br />
det måste vi sluta med. Det är helt enkelt förödande<br />
att inte ta vara på den kompetens som många av nysvenskarna<br />
har med sig hit från sina hemländer.<br />
Ingvor Bergman arbetar på arbetsförmedlingen i <strong>Skövde</strong>,<br />
men är hela Skaraborgs kontaktperson mellan förmedlingen<br />
och Korta Vägen. Hon halkade in på uppdraget när<br />
Korta Vägen var helt ny. Ingvor har alltså varit med från<br />
början och sett hur kursen börjat som ett försök på tio<br />
veckor som sedan blev tjugo och nu är 25 veckor lång.<br />
– Och även 25 veckor tycker jag är för kort. Korta Vägen<br />
borde vara längre – kanske upp till 40 veckor, gärna med<br />
en möjlighet att sluta kursen tidigare för de deltagare som<br />
redan uppnått sina mål. Det skulle ge våra studenter betydligt<br />
mer fast mark under fötterna. Men egentligen är<br />
även ett år för kort tid för integration. Med en längre Korta<br />
Vägen skulle vi dessutom få utrymme för mer praktik<br />
– och praktiken är oerhört viktig.<br />
– Trots det har vi i Västsverige tack vare Korta Vägen,<br />
som fi nns på fl era högskolor i regionen, kommit betydligt<br />
längre med att ta vara på utländska akademikers<br />
kompetens än man gjort på andra håll i Sverige.<br />
”I Sverige ser vi gärna alla<br />
invandrare som oskrivna blad,<br />
det måste vi sluta med.”<br />
SVÅRT HITTA PRAKTIKPLATSER<br />
En sak blir Ingvor Bergman inte klok på och det är varför<br />
det ska vara så svårt att hitta praktikplatser till de utländska<br />
akademikerna.<br />
– Vanligaste svaret vi får är att man inte har tid att handleda<br />
– och det tycker jag är att ha ett väldigt kort framtidsperspektiv.<br />
Här kommer människor som med hjälp<br />
av praktiken snart kan försörja den aktuella arbetsplatsen<br />
med personal. I stället blir det nu så att många kvalifi cerade,<br />
exempelvis läkare, får väldigt svårt att komma ut<br />
på en arbetsplats och prova på hur det är att utöva det<br />
egna yrke i Sverige. Jag känner till både utländska sjuksköterskor<br />
och läkare som jobbat hur länge som helst i<br />
sina hemländer, men som aldrig får chansen här…<br />
ÖNSKAR STÖRRE SPECIALISERING<br />
Ingvor Bergman menar att Korta Vägen är jätteviktig eftersom<br />
hon inte vet hur man annars ska kunna ta vara<br />
på kompetensen hos de utländska akademikerna. Och<br />
arbetet fortsätter även efter avslutad kurs, då många av<br />
akademikerna behöver stöttning och därför håller kvar<br />
kontakten både med sin karriärcoach och med <strong>Högskolan</strong><br />
i <strong>Skövde</strong>.<br />
Ingvor Bergman kan tänka sig en större specialisering<br />
bland högskolorna som driver Korta Vägen. Då skulle<br />
<strong>Högskolan</strong> i <strong>Skövde</strong> exempelvis kunna ha ekonomi- och<br />
Ingvor Bergman,<br />
arbetsförmedlingens kontaktperson<br />
dataspår, Borås satsa på lärare osv. Västsverige är ju inte<br />
större än att det går att bo på en studieort och pendla till<br />
en annan om det skulle behövas.<br />
– Jag tror att specialisering är ett sätt för de olika högskolorna<br />
att bli ännu bättre inom respektive yrkesområden.<br />
Korta Vägen skulle på det här sättet bli mer distinkt. Att<br />
jobba så brett som vi gör idag blir mindre effektivt. Med<br />
en specialinriktning ökar också möjligheterna för lärosätena<br />
att arbeta upp ett mer omfattande kontaktnät inom<br />
sina specifi ka områden, som att delta i branschråd etc.<br />
KRÄVER ENGAGERADE ELDSJÄLAR<br />
– Man måste ha eldsjälar som brinner för den här saken<br />
för att lyckas, och den typen av personer har vi här. De<br />
fi nns säkert på andra håll också, men det har också förekommit<br />
att prestige satt käppar i hjulet. Det krävs att<br />
man vågar ta lite stryk för att driva igenom idéer som<br />
man tror på, och då är det återigen en personfråga om<br />
man ska lyckas eller inte.<br />
Att Korta Vägen fungerat så bra just i Skaraborg beror<br />
också på att man har en bra dialog inom den grupp som<br />
arbetar med kursen.<br />
– Vi träffas och diskuterar det som fungerar bra – och det<br />
som fungerar mindre bra. Här fi nns ingen prestige utan<br />
alla kan säga vad de tycker och tänker, och så tar vi tag i<br />
det som folk är missnöjda med och försöker ändra på det.<br />
Inget är omöjligt!<br />
Ingvor tycker inte att utländska akademiker ska läsa<br />
Svenska för invandrare, SFI, utan ska komma till sin rätta<br />
miljö direkt, till högskolan, där de får studera tillsammans<br />
med likasinnade.<br />
– Här kan vi sedan slussa dem vidare till den fortsatta utbildning<br />
som är bäst för dem. Det kan röra sig om språkutbildningen<br />
Sjukvårdssvenska som är speciellt avsedd<br />
för vårdutbildade från utomeuropeiska länder som läkare,<br />
tandläkare, sjuksköterskor, apotekare och liknande<br />
och som vill praktisera sitt yrke i Sverige. Eller så kan de<br />
gå Korta Vägen som vänder sig till tekniker, ingenjörer<br />
och ekonomer med fl era.<br />
<strong>broschyr</strong> <strong>ver3.indd</strong> 20-21 2010-08-17 14.47
22 23<br />
”Jag känner till både utländska<br />
sjuksköterskor och läkare som<br />
jobbat hur länge som helst i sina<br />
hemländer, men som aldrig får<br />
chansen här…”<br />
Och så ger hon ett exempel:<br />
– En farmaceut med utbildning från ett utomeuropeiskt<br />
land kan börja jobba i Sverige efter godkänd Sjukvårdssvenska<br />
och efter sex månaders praktik, medan det tar<br />
fyra – fem år att utbilda nya farmaceuter på ett svenskt<br />
universitet.<br />
Låter både enkelt och självklart – men så enkelt är det<br />
inte. Det är i stället komplexa frågor eftersom Korta<br />
Vägen och sjukvårdsvenskan inte följer det traditionella<br />
skolväsendet ute i kommunerna. Bara en sån sak som att<br />
styra de kommunala pengarna till det ställe där de gör<br />
mest nytta, både för individerna och samhället, verkar<br />
omöjligt<br />
– Det är förödande att vi i Sverige är så dåliga på att ta vara<br />
på den kompetens som kommer hit, och det gäller i lika<br />
hög utsträckning elektriker och svetsare som akademiker.<br />
FORTSÄTTA INOM YRKET – ELLER SATSA PÅ NYTT?<br />
Arbetsförmedlingen har till uppgift att genom kartläggningssamtal<br />
se till att dessa människor hamnar rätt. Som<br />
att ta reda på om de vill fortsätta inom sina respektive<br />
yrkesområden – eller om de vill satsa på något nytt. Men<br />
ofta kommer arbetsförmedlingen in alldeles för sent i<br />
processen, tycker Ingvor.<br />
– Vi vill komma in tidigare, arbeta tillsammans med kommunernas<br />
integrationsenheter och vuxenutbildningen,<br />
för att kunna säga: Här har vi en akademiker som ska<br />
läsa svenska här och sedan gå Korta Vägen! Något som<br />
blir möjligt genom den nya lagen som träder i kraft den 1<br />
november 2010. *<br />
Ingvor anser också att all svenskundervisning för utländska<br />
akademiker i Skaraborg bör ligga på <strong>Högskolan</strong><br />
i <strong>Skövde</strong>, och inte som nu när bara Korta Vägen gör det<br />
medan kursen i sjukvårdssvenska är en uppgift för studieförbundet<br />
Folkuniversitetet.<br />
INTEGRATION ÄR KUL!<br />
Ingvor Bergman har haft en rad olika uppdrag sedan hon<br />
började på arbetsförmedlingen 1992. Att jobba med integrationsfrågor<br />
tycker hon är extra kul.<br />
– Inom det här området fi nns hur mycket som helst att<br />
göra och det är dessutom ett väldigt tacksamt jobb – och<br />
tacksamt att utveckla. Det fi nns många människor som<br />
inte kan de här frågorna som man kan hjälpa och bistå<br />
*) Etableringslagen för vissa nyanlända 2010;197.<br />
för att det ska bli bra. Dessutom är det extra roligt när<br />
våra akademiker når sina mål och får jobb, vi har många<br />
sådana lyckade exempel.<br />
Det fi nns mycket inom integrationen som Ingvor Bergman<br />
skulle vilja förändra och förbättra. Som att man<br />
inom många kommuner skriver in de invandrande akademikerna<br />
på socialförvaltningen i stället för på arbetsmarknadsenheten.<br />
– Det görs nog av gammal hävd, men gör det besvärligare<br />
för våra akademiker att så snabbt som möjligt komma ut<br />
på arbetsmarknaden – och det helt i onödan!<br />
– VIKTIGT ATT FÅ KOMMA UT I DEN MILJÖ<br />
SOM MAN VILL ARBETA INOM!<br />
– Vid Folktandvården i Tibro har vi länge haft en öppen<br />
syn på praktikarbete. Vi tror att det är viktigt att få komma<br />
ut i den miljö som man vill arbeta inom, det gäller<br />
inte minst människor som kommer med utbildningar<br />
och jobberfarenheter från andra länder. Det gör det till<br />
exempel lättare att lära sig det språkbruk man behöver<br />
ute på arbetsplatsen. Inom vårt område är många ord och<br />
uttryck samma i olika länder, eftersom de är latin, vilket<br />
naturligtvis underlättar<br />
UTBILDNINGAR STÄMMER INTE ÖVERENS<br />
Vi har kontakt med tandläkarehögskolan för att se hur<br />
utländska utbildningar stämmer överens med våra. En<br />
av de praktikanter vi haft från Korta Vägen sade att hon<br />
varit tandhygienist i sitt hemland, men det visade sig<br />
att hennes kunskaper inte på långa vägar överensstämde<br />
med det yrket här hos oss. Här är det en egen specialitet<br />
som står högt i kurs. Men det blev bra i alla fall, vår praktikant<br />
läser idag till tandsköterska på distans.<br />
”Korta Vägen är ett bra sätt för<br />
studenterna, våra praktikanter, att<br />
få klart för sig vad som gäller i<br />
Sverige, i vårt fall inom tandvården.”<br />
Vår andra praktikant hade i sitt hemland läst till tandläkare<br />
under tre – fyra terminer. Men det gav henne tyvärr<br />
inga genvägar, hon kunde inte tillgodogöra sig den<br />
utbildningen eftersom den skiljde sig så mycket mot den<br />
vi har här i Sverige. Nu funderar hon på att omskola sig<br />
till svensk tandläkare eller tandhygienist, och hos oss<br />
fi ck hon möjlighet att se hur dessa professioner jobbar<br />
och vilken verklighet som väntar henne.<br />
Clarie Björklund,<br />
klinikchef och handledare på<br />
Korta Vägen, Tibro<br />
KORTA VÄGEN – EN BRA GREJ<br />
Jag tycker att tanken med Korta Vägen är en bra grej.<br />
Kontakten mellan oss handledare och <strong>Högskolan</strong> i <strong>Skövde</strong><br />
har fungerat väldigt bra och deras personal är mycket<br />
trevlig. Korta vägen är ett bra sätt för studenterna, våra<br />
praktikanter, att få klart för sig vad som gäller i Sverige<br />
inom tandvården. De får en god praktisk inblick i hur<br />
tandläkare, tandsköterskor och tandhygienister arbetar<br />
här i landet.<br />
Fick jag efterlysa något så är det att <strong>Högskolan</strong> i <strong>Skövde</strong><br />
utrustade sina praktikanter med en mall för ett intyg som<br />
de kan fylla i successivt under sin praktik. Som till exempel<br />
vilka arbetsuppgifter de har, hur länge de praktiserar,<br />
under vilken tid etc. Som det är idag så får vi ofta dessa<br />
frågor från våra praktikanter i efterskott, och då kan det<br />
vara svårt att minnas exakt hur det varit.<br />
<strong>broschyr</strong> <strong>ver3.indd</strong> 22-23 2010-08-17 14.47
24 25<br />
– KORTA VÄGEN GER STORA MÖJLIGHETER TILL<br />
INTRÄDE PÅ DEN SVENSKA ARBETSMARKNADEN<br />
Klackarna på sommarsandaletterna är knappt centimetern<br />
höga trots att Krystyna Johansson kommer direkt<br />
från jobbet. Inte skyhöga pumps vilket hon är tacksam<br />
för. För så hade hon kanske varit klädd om hon varit på<br />
motsvarande kontor i gamla hemlandet Polen.<br />
– Där måste man vara jätteelegant, männen har alltid<br />
kavaj även om de sitter vid datorn hela dagarna, och<br />
kvinnorna på kontor går i högklackat. Här i Sverige behöver<br />
man inte vara så offi ciell, och det tycker jag är bra,<br />
säger Krystyna som är en av de utländska akademiker<br />
som fått hjälp av Korta Vägen att hitta en plats på den<br />
svenska arbetsmarknaden.<br />
Hon är inköpsassistent på byggföretaget NCC region väst<br />
med placering i <strong>Skövde</strong>. Ett stort steg kan tyckas från den<br />
polska tremiljon- och huvudstaden Warszawa, men jobbet<br />
påminner väldigt mycket om det hon gjorde där.<br />
Krystyna har en akademisk examen i ekonomi från universitet<br />
i Warszawa och har jobbat med logistik och ekonomi<br />
på olika byggföretag i Polen, bland annat på svenska<br />
PEAB och en underleverantör till NCC. Att fl ytta till<br />
Sverige hade hon inte tänkt sig, trots att hon varit tillsammans<br />
med sin svenske man i tio år – men då hela<br />
tiden i Polen.<br />
– Vi talade alltid engelska med varandra, så det fanns<br />
ingen orsak för mig att lära mig svenska, och jag trodde ju<br />
aldrig att vi skulle fl ytta hit, berättar Krystyna Johansson.<br />
SKÖNT SLIPPA STRESSEN I POLEN<br />
Men den dagen kom för några år sedan. Arbetsmarknaden<br />
hade blivit tuffare i Polen och många svenskar valde att<br />
vända hemåt. Krystynas man, som också är i byggbranschen,<br />
ville fl ytta till Sverige och starta eget här, även om<br />
han fortfarande ofta är i Polen. Att det blev <strong>Skövde</strong> var en<br />
tillfällighet. Maken, som är från Norrland och har bott i<br />
Stockholm, hade kompisar i <strong>Skövde</strong> och så valde de att<br />
bosätta sig här.<br />
Några problem att anpassa sig tycker Krystyna inte att<br />
hon haft. Kulturellt är Sverige och Polen ganska lika, och<br />
att ha en svensk man som tagit med henne till sitt hemland<br />
har också hjälpt.<br />
Till en början trodde Krystyna inte att hon och hennes<br />
man skulle stanna i Sverige. De hyrde en lägenhet och åkte<br />
hem till Warszawa varannan vecka. Men när Krystyna fi ck<br />
jobb accepterade hon tanken att det är i Sverige de ska bo<br />
i fortsättningen.<br />
Eftersom hon tidigare inte läst någon svenska blev det<br />
vid ankomsten till Skaraborg att börja på SFI, Svenska för<br />
invandrare, i Falköping. Efter några månader var hon redo<br />
för Korta Vägen.<br />
VIKTIG PRAKTIK PÅ KORTA VÄGEN<br />
Krystyna understryker hur viktig praktiken på Korta Vägen<br />
är, och att hon vet att lärarna har många bra kontakter<br />
som gör att många får praktik trots att platserna<br />
är svåra att hitta, inte minst nu under lågkonjunkturen,<br />
vilket hon tycker är lite konstigt med tanke på att det<br />
praktiskt taget inte kostar företagen något. I Polen välkomnas<br />
alltid gratis arbetskraft.<br />
Efter några månader som praktikant blev Krystyna anställd<br />
på NCC. Jobbet trivs hon med och det påminner en<br />
hel del om det hon gjorde i Polen.<br />
MAN FÅR INTE VARA LAT<br />
För Krystyna Johansson blev Korta Vägen inkörsporten<br />
till den svenska arbetsmarknaden, och det är ingen tillfällighet<br />
tror hon.<br />
– Är man inte lat så ger Korta Vägen stora möjligheter.<br />
För vill man lära sig så gör man det på Korta Vägen. Det<br />
är den största chansen som utländska akademiker har för<br />
att hitta jobb i Sverige. Utan Korta Vägen hade jag inte<br />
fått praktik på NCC. För det är en annan sak om någon<br />
från <strong>Högskolan</strong> står bakom när man ringer och söker<br />
praktikplats än om en helt okänd ensam invandrare presenterar<br />
sig som Krystyna Johansson och frågar efter jobb.<br />
Praktiken ger Korta Vägen-deltagarna bra möjligheter att<br />
visa att de kan jobbet.<br />
DOKTOR I WARSZAWA<br />
Under de år som Krystyna levt i Sverige har hon regelbundet<br />
fl ugit till Warszawa på helgerna. Hon har vidareutbildat<br />
sig på universitetet, och är klar med sin doktorsavhandling<br />
i logistisk ekonomi.<br />
Samtidigt har hon börjat vänja sig vid att bo och arbeta i<br />
Sverige. Naturligtvis saknar hon familjen och vännerna i<br />
Polen, men tycker trots det att det är bra att bo i Sverige.<br />
– Det är en jättegod atmosfär på jobbet. Arbetskamraterna<br />
är jättetrevliga och snälla och man kan lita på dem.<br />
Chefen i Sverige ser jag som en diplomat som vet vad<br />
han vill och vad alla ska göra. I Polen kan det vara så att<br />
chefen ändrar sig fl era gånger om dagen. För mig är det<br />
viktigt att ha en bra chef, någon jag litar på, då blir jag<br />
tryggare och kan fokusera på jobbet och därmed göra ett<br />
bättre resultat.<br />
– PRAKTIKEN SKULLE GÄRNA FÅTT<br />
VARA LÄNGRE!<br />
- Aina, som är lärare och kommer från en före detta sovjetisk<br />
delstat, var hos mig en längre period då jag själv arbetade<br />
i en förskoleklass. Det var en bra miljö för Aina att<br />
träna sig på svenska. Att prata med små barn är enklare<br />
än att prata med och inför vuxna. I gruppen fanns också<br />
fl era språksvaga barn och därför var mycket undervisning<br />
för de barnen på en mycket låg nivå. Högläsningsböcker<br />
i denna ålder är också enkla och illustreras tydligt för att<br />
ge större förståelse, till nytta även för Aina.<br />
FICK HJÄLP MED SPRÅKET<br />
Mycket av mitt arbete bestod i att stötta Aina i språket;<br />
att hon skulle våga prata både med en elev i taget, men<br />
även att prata i mindre grupper. Jag hjälpte henne också<br />
med en del skrivuppgifter hon fi ck från skolan.<br />
Vi pratade också mycket om våra olika yrkesroller. Mycket<br />
av skolarbetet skiljde sig från det Aina varit med om.<br />
Efter en alltför kort tid fi ck hon förfrågan om att få sina<br />
betyg validerade till svenska. Det kändes som om hon<br />
övertalades till att göra denna utbildning, alltså Korta Vägen,<br />
och att hon inte var riktigt mogen för den. Hade den<br />
kommit längre fram tror jag det hade varit bättre.<br />
Majsan Henrysson,<br />
Krystyna Johansson,<br />
logistiker och ekonom från Polen<br />
”Mycket av mitt arbete bestod i<br />
att stötta Aina i språket.”<br />
VIKTIGT KOMMA IN I SAMHÄLLET<br />
I och med att praktiken hos mig tog slut, tappade vi kontakten,<br />
så jag vet inte hur det har gått för henne. Pratade<br />
med hennes son som går här på skolan och han berättade<br />
att hon nu i sommar skulle ut på praktik.<br />
Jag tror att det hade varit mycket bättre för Aina om hon<br />
fått vara kvar i praktik hos oss tills hon varit mer säker<br />
i svenska. Allt måste få ta sin tid, det går inte att forcera<br />
fram ett resultat.<br />
En viktig del är också att komma in i det svenska samhället,<br />
att få svenska vänner.<br />
lärare och handledare på<br />
Korta Vägen, Tibro<br />
<strong>broschyr</strong> <strong>ver3.indd</strong> 24-25 2010-08-17 14.47
26<br />
OCH VILKEN KORT VÄG<br />
TAR VI SEN DÅ?<br />
Under de år Korta Vägen har bedrivits vid <strong>Högskolan</strong> i<br />
<strong>Skövde</strong> har det varit ett hårt arbete för att få ut studenter<br />
på praktik. Som nämnts tidigare har vi studerande med<br />
många olika yrken där alla inte fi nns representerade på<br />
den skaraborgska arbetsmarknaden, såsom konsertpianist,<br />
perfusionist (medicinskt utbildad person som<br />
sköter hjärt-lungmaskinen under operation), kriminalinspektör<br />
etc.<br />
Arbetsmarknaden borde vara intresserad av och stå i<br />
kö efter våra jätteduktiga akademiker. Vid Korta Vägen<br />
i <strong>Skövde</strong> har vi tillsammans med arbetsförmedlingen<br />
valt att inte ställa kravet på SFI D på våra Korta Vägenstudenter<br />
utan försöka bedöma svenskkunskaperna vid<br />
den test vi genomför vid varje kursstart. En av bedömningsgrunderna<br />
vid testet är hur väl studenterna kan<br />
tillgodogöra sig den svenska som är nödvändig för att de<br />
ska klara sin praktik.<br />
Vi har då mött akademiker som bara varit i Sverige några<br />
månader men ändå lyckats väl, medan andra tar längre<br />
tid på sig för att lära sig svenskan. Självklart krävs goda<br />
kunskaper i svenska för att få arbete. Då enkäten i den<br />
här rapporten genomfördes hade cirka hälften av de<br />
tidigare Korta Vägen-studenterna arbete i det svenska<br />
samhället, men bara hälften av dessa inom sina respektive<br />
utbildningar.<br />
Då den ekonomiska krisen drabbade Skaraborg och<br />
övriga landet var många av våra invandrare sist anställda<br />
och tvingades sluta. De fl esta valde då att studera vidare,<br />
antingen inom sina yrkesområden eller att fortsätta läsa<br />
svenska. Flera av de studerande påpekar att de inte vill<br />
vara hemma för då tappar de snabbt svenska språket.<br />
Det måste användas regelbundet! Flera av våra studenter<br />
återkommer till <strong>Högskolan</strong> i <strong>Skövde</strong> för att få råd och<br />
stöd hur de ska gå vidare, men också för att berätta att<br />
de fått jobb, klarat sin examen eller något helt annat<br />
som de vill delge oss.<br />
Våra deltagare har under de år Korta Vägen funnits genom<br />
olika och fl era utvärderingar verkligen visat att<br />
de uppskattat möjligheten att få lära sig mer svenska,<br />
svensk kultur och så vidare, samtidigt som de får komma<br />
i kontakt med svensk högskolemiljö. Vi ser framtiden<br />
an med stor entusiasm och är beredda på att även i fortsättningen<br />
anpassa vår kurs till deltagarnas individuella<br />
behov.<br />
De ansvariga för Korta Vägen på<br />
<strong>Högskolan</strong> i <strong>Skövde</strong><br />
<strong>broschyr</strong> <strong>ver3.indd</strong> 26-27 2010-08-17 14.47
<strong>Högskolan</strong> i <strong>Skövde</strong><br />
Box 408<br />
541 28 <strong>Skövde</strong><br />
Tel 0500-44 80 00<br />
Fax 0500-44 80 99<br />
info@his.se<br />
www.his.se<br />
<strong>broschyr</strong> <strong>ver3.indd</strong> 28 2010-08-17 14.47