Hälsa och livsstil - Högskolan i Halmstad
Hälsa och livsstil - Högskolan i Halmstad
Hälsa och livsstil - Högskolan i Halmstad
You also want an ePaper? Increase the reach of your titles
YUMPU automatically turns print PDFs into web optimized ePapers that Google loves.
HÖGSKOLAN I HALMSTAD<br />
ANSÖKAN<br />
om tillstånd att<br />
utfärda examen på forskarnivå<br />
inom området HÄLSA OCH LIVSSTIL
Ansökan om tillstånd att utfärda examen<br />
på forskarnivå inom området<br />
HÄLSA OCH LIVSSTIL<br />
(Health and Lifestyle)
Detta dokument utgör ett underlag för ansökan om att utfärda examen på forskarnivå inom området<br />
<strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> (240 hp/ECTS). Ansvarig för skrivandet av ansökan är forskningsmiljön Centrum<br />
för forskning om Välfärd, <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> Idrott (CVHI).
Innehållsförteckning<br />
Sammanfattning 5<br />
Ansökans uppläggning 5<br />
1. Området för examenstillstånd – <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> 7<br />
Definition av området 7<br />
En gemensam kunskapsram för hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> 8<br />
Forskarutbildningsämnet 9<br />
Forskarutbildningsämnets inriktningar 11<br />
Samarbete, samverkan <strong>och</strong> sampublicering 13<br />
Områdets relation till <strong>Högskolan</strong>s profilering 14<br />
Liknande forskarutbildningar i Sverige, Skandinavien <strong>och</strong> internationellet 15<br />
Sammanfattande motivering av valet av område 17<br />
2. Forskarutbildningsmiljön 19<br />
Basmiljön Centrum för forskning om Välfärd, <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> Idrott - CVHI 19<br />
Tre starka grupper inom CVHI 19<br />
Ledning 20<br />
Bemanning, publicering, examina <strong>och</strong> ekonomi 21<br />
Gemensamma forskningsaktiviteter 22<br />
Integrering av doktoranderna i forskningsmiljön 23<br />
Centrala forskar- <strong>och</strong> samarbetspartners 24<br />
Samverkan med andra forskningsmiljöer <strong>och</strong> forskningsnätverk 25<br />
Samarbete med näringsliv <strong>och</strong> samhälle 27<br />
Kvalitetssäkringssystem 27<br />
3. Forskarutbildningen 29<br />
Inrättande <strong>och</strong> avveckling av ämne på forskarnivå 29<br />
Forskarutbildningens utformning 29<br />
Rekrytering av doktorander 33<br />
Antagning av doktorander 34<br />
Handledarkompetens <strong>och</strong> handledarstruktur 35<br />
Examination 37<br />
Studierektor för forskarutbildningen 37<br />
Doktorandernas representation i beslutsorgan 38<br />
Doktorandernas studiesociala miljö 38<br />
Utbildningar på grund- <strong>och</strong> avancerad nivå med anknytning till hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> 39
4. <strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong> 43<br />
Nämnder <strong>och</strong> sektioner 43<br />
<strong>Högskolan</strong>s profilering <strong>och</strong> strategiska satsningar 45<br />
KK-miljö – Forskning för innovation 45<br />
Samverkan med det omgivande samhället 46<br />
Jämställdhet <strong>och</strong> mångfald 46<br />
Internationalisering 46<br />
Kvalitetsarbete 46<br />
5. Ekonomiska förutsättningar 48<br />
Bilagor<br />
Bilaga 1 – <strong>Högskolan</strong>s forskningsstrategi 2012–2016<br />
Bilaga 2 – Samarbetsavtal med Region Halland<br />
Bilaga 3 – CVHI:s strategiska plan för 2011–2013<br />
Bilaga 4 – Samarbetsavtal med Stiftelsen för reumatologisk forskning vid Spenshult<br />
Bilaga 5 – Allmän studieplan för utbildning på forskarnivå i hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong><br />
Bilaga 6 – Mall för individuell studieplan vid <strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong><br />
Bilaga 7 – Kursplaner för forskarutbildningens obligatoriska kurser<br />
Bilaga 8 – Avtal med andra lärosäten om utbildningar på forskarnivå<br />
Bilaga 9 – Antal doktorander i relevanta forskarutbildningsämnen som innevarande<br />
läsår finansieras av <strong>Högskolan</strong><br />
Bilaga 10 – CV för möjliga handledare<br />
Bilaga 11 – Kompletta publikationsförteckningar för möjliga handledare 10 år bakåt<br />
Bilaga 12 – Bibliometrisk analys över handledarresursernas publikationer<br />
Bilaga 13 – Övriga disputerade lärare <strong>och</strong> forskare inom området<br />
Bilaga 14 – CV för övriga disputerade lärare <strong>och</strong> forskare<br />
Bilaga 15 – Kompletta publikationsförteckningar för övriga disputerade lärare<br />
<strong>och</strong> forskare 10 år bakåt<br />
Bilaga 16 – Antalet studenter på utbildningar på grund- <strong>och</strong> avancerad nivå<br />
med anknytning till hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>, ht 2011<br />
Bilaga 17 – <strong>Högskolan</strong>s organisation (skiss)<br />
Bilaga 18 – Sektionen för hälsa <strong>och</strong> samhälle (bild över organisationen)<br />
Bilaga 19 – <strong>Högskolan</strong>s kvalitetspolicy<br />
Bilaga 20 – Budget för forskarutbildningen för år två till fyra
Sammanfattning<br />
<strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong> ansöker om tillstånd att utfärda examen på forskarnivå inom området <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>.<br />
Området <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> avgränsas av en gemensam kunskapsram <strong>och</strong> forskarutbildningsämnet <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong><br />
<strong>livsstil</strong> ges med tre inriktningar; omvårdnad, handikappvetenskap <strong>och</strong> idrottspsykologi.<br />
Det finns påtagliga behov av ett mer kunskapsbaserat arbete inom välfärds- samt hälso- <strong>och</strong> sjukvårdssektorn.<br />
För att förebygga <strong>och</strong> utjämna skillnader i hälsa <strong>och</strong> levnadsvillkor mellan samhällsgrupper behöver<br />
vetenskapligt grundad kunskap om förutsättningar, samband <strong>och</strong> förändringsprocesser utvecklas.<br />
Forskning <strong>och</strong> forskarutbildning om individers, gruppers <strong>och</strong> samhällets ansvar <strong>och</strong> handlande för att<br />
främja hälsa <strong>och</strong> gynnsamma <strong>livsstil</strong>sval är kärnan i området <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> på <strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong>.<br />
Forskare utbildade i en forskarutbildning inom området kommer att bidra med kunskaper om individuella<br />
<strong>och</strong> samhälleliga villkor <strong>och</strong> förhållanden, om samspelet mellan hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> samt systematiska kunskaper<br />
om förändringsprocessers effekter. Dessa ökade vetenskapliga kunskaper kan omsättas i reformer<br />
<strong>och</strong> praktiskt arbete <strong>och</strong> bidra till höjd livskvalitet för individer <strong>och</strong> minskade kostnader för samhället.<br />
Området <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> är väletablerat på <strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong> <strong>och</strong> utgör ett prioriterat område i<br />
<strong>Högskolan</strong>s profilering. Området avgränsas genom en gemensam kunskapsram <strong>och</strong> genom inriktning mot<br />
tre samverkande akademiska ämnen <strong>och</strong> praktiska fält; omvårdnad, handikappvetenskap <strong>och</strong> idrottspsykologi.<br />
Centrum för forskning om Välfärd, <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> Idrott (CVHI), som kommer ha huvudansvar för<br />
forskarutbildningen, är en väletablerad forskningsmiljö med goda förutsättningar för forskning <strong>och</strong> forskarutbildning.<br />
Den omfattande forskningen, som har goda publiceringsresultat, bedrivs av ca 80 personer.<br />
Forskningen inom CVHI handlar framförallt om hälsofrämjande processer, om funktionshindrades levnadsvillkor<br />
samt om samband mellan hälsa <strong>och</strong> fysisk aktivitet. Forskningen, som har tydlig samhälls- <strong>och</strong><br />
brukarrelevans, belyser <strong>och</strong> analyserar med tvärvetenskapliga ambitioner, hälso- <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>sfrågor på olika<br />
nivåer <strong>och</strong> ur olika perspektiv. Handledarkapaciteten är god <strong>och</strong> erfarenheter av handledning <strong>och</strong> forskarutbildning<br />
bland de seniora forskarna är betydande. Idag handleds 25 doktorander av CVHI:s professorer<br />
<strong>och</strong> docenter på <strong>Högskolan</strong>. Samarbetet med lokala, regionala, nationella <strong>och</strong> internationella partners är<br />
omfattande <strong>och</strong> mängden externa forskningsmedel tillfredsställande. Grundutbildningar <strong>och</strong> avancerande<br />
utbildningar på <strong>Högskolan</strong> visar på en mycket god lokal rekryteringsbas för forskarutbildningen. Detta<br />
tillsammans med de organisatoriska, ekonomiska <strong>och</strong> strukturella villkoren gör att förutsättningarna för en<br />
kvalitetssäkrad forskarutbildning bedöms som mycket goda. <strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong> <strong>och</strong> CVHI uppvisar<br />
goda förutsättningar för att kunna bedriva en forskarutbildning inom området <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> på hög<br />
vetenskaplig nivå <strong>och</strong> med goda utbildningsmässiga villkor.<br />
Ansökans uppläggning<br />
Vi har utgått från Högskoleförordningens kapitel 6 (§ 5c) om tillstånd att utfärda generell examina på<br />
forskarnivå inom ett område <strong>och</strong> beaktat de kriterier <strong>och</strong> rekommendationer som anges i Högskoleverkets<br />
vägledning. I ansökan redogörs för de förutsättningar som visar att <strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong> kan bedriva<br />
utbildning på forskarnivå med goda utbildningsmässiga förutsättningar <strong>och</strong> på hög vetenskaplig nivå.<br />
Ansökan är indelad i fem delar.<br />
Den första delen behandlar den gemensamma kunskapsramen <strong>och</strong> hur forskningen inom CVHI karakteriseras<br />
av begreppen hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>. Vi redogör för hur området utvecklats på <strong>Högskolan</strong> <strong>och</strong> hur de tre<br />
inriktningarna; omvårdnad, handikappvetenskap <strong>och</strong> idrottspsykologi samverkar. Den första delen avslutas<br />
med en beskrivning av hur området relateras till <strong>Högskolan</strong>s profilering, relationen till liknande forskarutbildningar,<br />
nationellt <strong>och</strong> internationellt, samt ger en sammanfattande motivering till valet av område.<br />
I del två beskrivs forskarutbildningsmiljön. Initialt presenteras forskningsmiljön CVHI <strong>och</strong> dess tre forskargrupper<br />
samt miljöns ledning, organisering, bemanning <strong>och</strong> verksamhet. CVHI:s viktigaste samver-<br />
5
kanspartners regionalt, nationellt <strong>och</strong> internationellt presenteras liksom hur doktorander integreras i<br />
forskningsmiljön. Del två avslutas med en presentation av forskarutbildningens kvalitetssäkringssystem.<br />
Forskarutbildningen presenteras i del tre. Forskarutbildningens upplägg <strong>och</strong> innehåll, rekrytering <strong>och</strong><br />
antagning av doktorander, handledarkompetens, doktorandernas representation i beslutsorgan <strong>och</strong><br />
studiesociala miljö beskrivs. Här redogörs för forskarutbildningens kursinnehåll samt <strong>Högskolan</strong> i<br />
<strong>Halmstad</strong>s utbildningar på grund- <strong>och</strong> avancerad nivå med anknytning till hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>sfrågor.<br />
Speciellt noteras möjligheterna att ta tillvara upparbetade rutiner <strong>och</strong> erfarenheter från de två forskarutbildningar<br />
inom områdena Innovationsvetenskap respektive Informationsteknologi som har bedrivs på<br />
lärosätet sedan 2011.<br />
Tyngdpunkten i den fjärde delen ligger på att redovisa <strong>Högskolan</strong>s organisatoriska <strong>och</strong> strukturella förutsättningar<br />
för att bedriva utbildning på forskarnivå. I <strong>Högskolan</strong>s forskningsstrategi 2012-2016 poängteras<br />
vikten av att erhålla examenstillstånd på forskarnivå inom området <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> som en del av<br />
<strong>Högskolan</strong>s profilering. Vidare noteras att <strong>Högskolan</strong> blivit utsedd av Stiftelsen för kunskaps- <strong>och</strong> kompetensutveckling,<br />
KK-stiftelsen, till en s.k. KK-miljö med benämningen, ”Forskning för innovation”. KKmiljöprorammet<br />
är en 10-årig satsning på att utveckla forskningsprofilering <strong>och</strong> samproduktion vid<br />
Sveriges 17 nya universitet <strong>och</strong> högskolor., Detta förbättrar förutsättningarna även för aktuellt forskningsområde.<br />
I den avslutande femte delen redogörs för de ekonomiska förutsättningarna för lärosätets start av den önskade<br />
utbildningen på forskarnivå. Ambitionen är att initialt starta med minst tio doktorander. Sex som<br />
nyanställs <strong>och</strong> fyra, som nyligen har påbörjat sin forskarutbildning inskrivna vid annat lärosäte, flyttas över<br />
till <strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong>. Förutom internfinansiering <strong>och</strong> finansiering med externa forskningsbidrag<br />
finns samverkansavtal med externa samarbetspartners, t ex Region Halland, som innebär ekonomiska<br />
förstärkningar av forskarutbildningen.<br />
6
1. Området för examenstillstånd - <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong><br />
Del 1 innehåller definitioner av området för forskarutbildningen, en beskrivning av områdets innehåll <strong>och</strong><br />
avgränsningar, forskarutbildningsämnet <strong>och</strong> dess inriktningar, samverkan inom området samt forskarutbildningens<br />
plats i <strong>Högskolan</strong>s profilering. Den föreslagna forskarutbildningen ställs också i relation till<br />
liknande forskarutbildningar <strong>och</strong> avslutningsvis motiveras valet av område.<br />
Definition av området<br />
Vi ansöker om tillstånd att utfärda examen på forskarnivå inom området <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>. Området har<br />
en tvärvetenskaplig karaktär <strong>och</strong> är ett avgränsat kunskapsfält som är större än ett ämne men mindre än ett<br />
vetenskapsområde. Vi menar att det därmed svarar väl mot de krav för forskarutbildning som formulerats<br />
av Högskoleverket 1 . Forskarutbildningsämnet föreslås vara ”<strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> med inriktning omvårdnad,<br />
handikappvetenskap <strong>och</strong> idrottspsykologi”.<br />
Ur såväl nationellt som internationellt perspektiv finns behov av mer kunskapsbaserat arbete inom<br />
välfärds- samt hälso- <strong>och</strong> sjukvårdssektorn. En stor samhällsuppgift är att förebygga att skillnader i hälsa<br />
<strong>och</strong> levnadsvillkor mellan grupper uppstår för att därigenom bidra till ett samhälle byggt på rättvisa <strong>och</strong><br />
jämlikhet. I Europa <strong>och</strong> västvärlden är en åldrande befolknings ökade stöd- <strong>och</strong> vårdbehov, arbetsmarknadens<br />
marginalisering av funktionshindrade samt <strong>livsstil</strong>srelaterade problem som övervikt <strong>och</strong> psykisk<br />
ohälsa, exempel på utmaningar där vetenskapligt grundad kunskap om förutsättningar, samband <strong>och</strong><br />
förändringsprocesser behöver utvecklas. Detta understryks exempelvis av World Health Organization<br />
(WHO) 2 <strong>och</strong> lyfts fram i den framtida forskningssatsningen inom Europeiska Unionen (EU) ”Horizon<br />
2020”.<br />
Människors hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> påverkas av faktorer på flera nivåer. Svensk utbildnings- <strong>och</strong> socialpolitisk<br />
forskning visar att socioekonomiska klyftor, bostadssegregation, utbildningsmässiga <strong>och</strong> geografiska<br />
skillnader är exempel på strukturella faktorer som leder till olika levnadsvillkor <strong>och</strong> därmed påverkar<br />
individers <strong>och</strong> gruppers <strong>livsstil</strong> <strong>och</strong> hälsa 3 . Samtidigt har individers möjligheter till <strong>och</strong> ansvar för sin hälsa<br />
<strong>och</strong> för att välja <strong>livsstil</strong>ar som främjar <strong>och</strong> förbättrar hälsa ökat under de senaste decennierna.<br />
Forskning <strong>och</strong> forskarutbildning om individers, gruppers <strong>och</strong> samhällets ansvar <strong>och</strong> handlande för att<br />
främja hälsa <strong>och</strong> gynnsamma <strong>livsstil</strong>sval är kärnan i forskningsområdet <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>. En forskarutbildning<br />
inom området <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> kan bidra med forskare som producerar kunskaper om individuella<br />
<strong>och</strong> samhälleliga villkor <strong>och</strong> förhållanden, om samspelet mellan hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> samt systematiska<br />
kunskaper om individuella <strong>och</strong> samhälleliga förändringsprocessers effekter. Existerande <strong>och</strong> ökade vetenskapliga<br />
kunskaper, om orsaker till ojämlikhet, samband mellan hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> <strong>och</strong> effekter av hälso- <strong>och</strong><br />
välfärdsinsatser, kan omsättas i reformer <strong>och</strong> praktiskt arbete, bidra till höjd livskvalitet för individer <strong>och</strong><br />
effektivare resursutnyttjande för samhället.<br />
<strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong>s inriktning på området <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> för forskarutbildning avgränsas av en<br />
gemensam kunskapsram <strong>och</strong> av att forskarutbildningsämnet <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> ges med tre inriktningar<br />
(tillika applikationsfält); omvårdnad, handikappvetenskap respektive idrottspsykologi.<br />
1 Vägledning för examenstillstånd på forskarnivå (Högskoleverket 2011)<br />
2 Se t ex WHO (2010) World Health Report. Genève: WHO<br />
3 Se t ex Rostila, M & Toivanen, S (red) (2012) Den orättvisa hälsan. Om socioekonomiska skillnader i hälsa <strong>och</strong><br />
livslängd. Stockholm: Liber<br />
7
En gemensam kunskapsram för hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong><br />
Med fokus på förståelse för, förklaring <strong>och</strong> förändring av människors hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> har forskningsmiljön<br />
Centrum för forskning om Välfärd <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> Idrott (CVHI) utvecklat en gemensam vetenskaplig<br />
kunskapsram för området hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>.<br />
Med fokus på hälso- <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>sfrågor inom de omvårdnads-, handikappvetenskapliga- <strong>och</strong> idrottspsykologiska<br />
forsknings- <strong>och</strong> praktikfälten, tas utgångspunkt i teorier om individer, grupper <strong>och</strong> samhälle,<br />
samt en systemteoretisk syn på samspelet inom <strong>och</strong> mellan de olika nivåerna. Grundantagandet är att individers<br />
hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> formas i interaktionen mellan individuella bio-psyko-sociala villkor <strong>och</strong> samhällets<br />
struktur <strong>och</strong> krav. I denna interaktion kan förändringsprocesser <strong>och</strong> interventioner påverka människors<br />
hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>. Ett särskilt fokus riktas på möjligheter <strong>och</strong> hinder för individers <strong>och</strong> gruppers delaktighet<br />
i dessa förändringsprocesser. Inriktningarna liksom applikationsfälten för forskningen är omvårdnad,<br />
handikappvetenskap respektive idrottspsykologi men företrädesvis kombinationer av dessa.<br />
Figur 1. Kunskapsram för <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong><br />
Forskningen inom CVHI karakteriseras <strong>och</strong> genomsyras av de interdisciplinära begreppen hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong><br />
samt en gemensam systemteoretisk grund 4 . Människans hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> beror på <strong>och</strong> påverkas av ett stort<br />
antal faktorer som samspelar på <strong>och</strong> mellan individ-, grupp- <strong>och</strong> samhällsnivå. Begreppen hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong><br />
utgör centrum <strong>och</strong> samtidigt ramarna för forskarutbildningsområdet <strong>och</strong> det systemteoretiska synsättet<br />
tydliggör områdets tvärvetenskapliga karaktär (figur 1). Begreppen hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> används i såväl dagligt<br />
tal som i forskning. En precisering av vad som avses när <strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong> bedriver forskning <strong>och</strong> en<br />
kommande forskarutbildning inom området hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> följer nedan.<br />
<strong>Hälsa</strong> är ett mångfacetterat begrepp. Innebörden av begreppet varierar mellan individer, grupper <strong>och</strong> samhällen/kulturer,<br />
i tid <strong>och</strong> rum samt beroende på vilket perspektiv man antar. <strong>Hälsa</strong> handlar, i linje med<br />
WHO:s definition, om fysiskt, psykiskt <strong>och</strong> socialt välbefinnande, där människan upplever en känsla av<br />
sammanhang. I detta synsätt är hälsa relaterat till både individuella <strong>och</strong> samhälleliga faktorer. Hur människan<br />
upplever hälsa respektive ohälsa bestäms inte bara av förekomst av sjukdom utan är också psykologiskt<br />
<strong>och</strong> socialt relaterat. Forskning visar att strukturella faktorer, i form av välfärdskomponenter som till<br />
exempel socioekonomiska förhållanden <strong>och</strong> miljöfaktorer, har betydelse för individers <strong>och</strong> gruppers<br />
hälsa/ohälsa. De materiella faktorernas betydelse visas exempelvis genom att fattigdom globalt sett är den<br />
mest avgörande faktorn bakom ohälsa. Exempel på andra levnadsvillkorsrelaterade hälsofaktorer är utbildning,<br />
sociala relationer <strong>och</strong> makt/inflytande.<br />
4 Se t ex Pickel, A (1996) Systems theory. In I. Jarvie & J. Zanora-‐Baulla (eds) The Sage Handbook of the<br />
philosophy of social sciences. London: Sage<br />
8
I kombination med individers förutsättningar skapar de strukturella faktorerna det sammansatta mönster<br />
som en helhetssyn på hälsa förutsätter. Genom att hälsa varierar över tid <strong>och</strong> mellan människor beroende<br />
på individuella förutsättningar, grupptillhörighet, kulturella perspektiv <strong>och</strong> samhällsstrukturer, knyts hälsa<br />
<strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> nära samman. En forskningsmässig avgränsning av hälsobegreppet inom CVHI innebär att<br />
fokus främst läggs på faktorer som främjar hälsa <strong>och</strong> motverkar ohälsa.<br />
Livsstil, det specifika mönster av vardagliga aktiviteter som är karakteristiskt för en människa, är ur ett<br />
individperspektiv personligt unik på det sättet att den inte helt sammanfaller med någon annans. Samtidigt<br />
är den kollektiv genom att individer anpassar sin <strong>livsstil</strong> så att den uppvisar stora likheter med andra<br />
individers <strong>livsstil</strong>ar. Livsstilsbegreppet innefattar både personliga vanor <strong>och</strong> levnadsvillkor som måste förstås<br />
i relation till människors sociala miljö. Ur ett individperspektiv <strong>och</strong> i hälsopolitiska sammanhang beskrivs<br />
<strong>livsstil</strong> som individens relativt fria val <strong>och</strong> därav följer ett personligt ansvar för hälsa. De personliga<br />
vanor som kan påverka hälsan beskrivs ofta som <strong>livsstil</strong>srelaterade <strong>och</strong> kan handla om tobaks-, alkohol-,<br />
motions-, mat- <strong>och</strong> sexualvanor. Sett ur ett samhällsperspektiv är <strong>livsstil</strong>ar påverkade av samhällets ekonomiska<br />
<strong>och</strong> sociala skiktning <strong>och</strong> de möjligheter <strong>och</strong> begränsningar som människor har i sin sociala miljö.<br />
Med det ekonomiska <strong>och</strong> symboliska kapital som följer med grupptillhörigheter, som t ex socioekonomisk<br />
klass, blir vissa <strong>livsstil</strong>ar mer sannolika än andra. Livsstilsbegreppet tillämpas inom CVHI:s forskning både<br />
för att fånga individers <strong>och</strong> gruppers möjligheter <strong>och</strong> begränsningar som aktörer att välja <strong>livsstil</strong>, <strong>och</strong> för<br />
att studera de förutsättningar, strukturer <strong>och</strong> processer, som sätter ramar för <strong>och</strong> påverkar <strong>livsstil</strong>en. Såväl<br />
strukturerna som aktörerna <strong>och</strong> spänningsfältet dem emellan avgör således <strong>livsstil</strong>en <strong>och</strong> därmed delvis<br />
också förutsättningarna för hälsa.<br />
Med en systemteoretisk grund är relationerna mellan hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> centrala <strong>och</strong> en av flera gemensamma<br />
faktorer för hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> är individers makt över sina liv. Nationella <strong>och</strong> internationella studier<br />
visar att upplevelser av maktlöshet kan skapa ökad ohälsa <strong>och</strong> större begränsningar i <strong>livsstil</strong>sval än faktiska<br />
materiella förhållanden. Makt <strong>och</strong> andra faktorer <strong>och</strong> processer som främjar hälsa <strong>och</strong> motverkar ohälsa<br />
bör därför relateras till <strong>livsstil</strong> <strong>och</strong> vice versa. För att bidra till en mer kunskapsbaserad välfärd <strong>och</strong> hälso-<br />
<strong>och</strong> sjukvård menar vi att analyser av sambanden mellan hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> bör ske på flera nivåer <strong>och</strong> ur<br />
flera perspektiv, dvs tvärvetenskapligt, i så stor utsträckning som möjligt. Här bidrar forskningen inom<br />
CVHI <strong>och</strong> en forskarutbildning inom området <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> särskilt till kunskapsutveckling om samspelet<br />
mellan individ-, grupp- <strong>och</strong> samhällsnivåerna <strong>och</strong> om omgivningsmässiga aspekter på hälsa <strong>och</strong><br />
<strong>livsstil</strong>. Forskarutbildningen understödjer den teoretiska utvecklingen på området <strong>och</strong> medverkar till att<br />
studier genomförs där vetenskapliga kunskaper omsätts i insatser <strong>och</strong> interventioner för främjande av hälsa<br />
<strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>.<br />
Forskarutbildningsämnet<br />
Forskning om <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> har en stark ställning på <strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong>. Internt, <strong>och</strong> i samarbete<br />
med andra lärosäten, såväl i Sverige som i utlandet, har forskare länge engagerat sig i forskning inom detta<br />
fält. Redan i början på 1990-talet formerades på Sektionen för hälsa <strong>och</strong> samhälle forskargrupper med<br />
omvårdnadsvetenskaplig, handikappvetenskaplig <strong>och</strong> idrottspsykologisk inriktning där studier av hälsa <strong>och</strong><br />
<strong>livsstil</strong> för olika målgrupper sedan dess har genomförts. Området <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> har forskningsmässigt<br />
en tradition av tydlig brukar- <strong>och</strong> praktikrelevans. Forskning om hälsa <strong>och</strong> levnadsvillkor för barn <strong>och</strong><br />
vuxna med intellektuella funktionsnedsättningar, interventioner i samband med idrottares skador <strong>och</strong><br />
hälsoproblem, rehabilitering samt <strong>livsstil</strong>sförändringar vid hjärtsjukdom är sådana exempel. Under 2000talets<br />
första decennium gick de olika forskargrupperna samman i en gemensam större forskningsmiljö,<br />
Centrum för forskning om Välfärd, <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> Idrott (CVHI), som sedan dess utgör en av tre basmiljöer<br />
för forskning på <strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong>. CVHI, som kommer att ansvara för forskarutbildningen inom<br />
området <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>, är också en betydelsefull del av lärosätets Kunskaps- <strong>och</strong> Kompetensutvecklingsmiljö<br />
(KK-miljö) ”Forskning för innovation” 5 .<br />
5 Se vidare om KK-‐miljön i del 4<br />
9
De utmaningar som samhället står inför när det gäller hälso- <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>srelaterade frågor kräver en tvärvetenskaplig<br />
kunskapsbildning inom området. Enligt CVHI:s erfarenhet bör detta ske med särskilt fokus<br />
på människors möjligheter till <strong>och</strong> hinder för delaktighet i förändringsprocesser. Forskarutbildningsämnet<br />
<strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> kommer därför att ges med tre inriktningar, omvårdnad, handikappvetenskap samt<br />
idrottspsykologi (se beskrivning av inriktningarna nedan). Samhörigheten i forskningsmiljön <strong>och</strong> i gemensamma<br />
projekt har identifierat förenande vetenskapliga fokus på förståelse, förklaring <strong>och</strong> förändring av<br />
människors hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>. Med utgångspunkt i kunskapsramen om hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>, som bland annat<br />
realiseras i obligatoriska forskarutbildningskurser 6 , skapas en gemensam tvärvetenskaplig grund för alla<br />
forskarstuderande i området. Genom samverkan mellan inriktningarna skapas goda möjligheter till förnyelse<br />
<strong>och</strong> utveckling av tvärvetenskapliga studier av hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> <strong>och</strong> gemensam utveckling av den teoretiska<br />
kunskapsramen <strong>och</strong> forskningsmetoderna. Gränsöverskridande forskningsprogram <strong>och</strong> projekt stärker<br />
ytterligare förutsättningarna för forskarutbildningen. Forskarna kommer att i än större omfattning arbeta<br />
tillsammans i projekt, seminarieverksamhet, forskarkurser <strong>och</strong> doktorandhandledning. Forskarutbildningsämnets<br />
inriktningar har således en tydlig gemensam fokusering på området <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> vilket<br />
motiverar en forskarutbildning med gemensamma kurser, seminarier <strong>och</strong> handledning.<br />
I skärningspunkten mellan de tre inriktningarna finns avsevärda kunskapsvinster att hämta. Den gemensamma<br />
systemteoretiska grunden samt genomförande av empiriskt baserade tvärvetenskapliga analyser ger<br />
goda förutsättningar för avhandlingsprojekt som förenar de olika forskarutbildningsinriktningarna inom<br />
området. Samtidigt är det för en tvärvetenskaplig forskarutbildnings kvalitet betydelsefullt att också stärka<br />
den enskilda inriktningen. För att uppnå en framgångsrik balans bör inriktningarnas teoretiska <strong>och</strong> begreppsliga<br />
utgångspunkter, målgrupper <strong>och</strong> kunskapstraditioner tillvaratas <strong>och</strong> utvecklas vilket motiverar<br />
visst utrymme inom forskarutbildningen för inriktningsspecifika kurser <strong>och</strong> avhandlingsteman.<br />
I forskarutbildningen läggs särskild tonvikt på studier av interventioner <strong>och</strong> förändringsprocesser på<br />
individ-, grupp- <strong>och</strong> samhällsnivå. Individers möjligheter till delaktighet i förändringar är en central komponent<br />
i konstituerandet av såväl hälsa som <strong>livsstil</strong>. Delaktighet handlar om individens tillgång till <strong>och</strong><br />
medverkan i social gemenskap, aktiviteter <strong>och</strong> uppgifter 7 . Det handlar både om formellt deltagande i form<br />
av tillhörighet (objektivt observerbart) <strong>och</strong> upplevd delaktighet (subjektiva upplevelser) på olika arenor <strong>och</strong><br />
på olika nivåer. På individuell nivå är individens förutsättningar, förmåga <strong>och</strong> vilja avgörande för delaktighet<br />
medan det omgivningsrelaterade handlar om faktorer som tillgänglighet <strong>och</strong> bemötande. I en pågående<br />
studie av unga vuxna med intellektuella funktionsnedsättningar <strong>och</strong> deras erfarenheter av delaktighet på<br />
olika samhällsarenor stärks bilden av att delaktighet handlar om samspelet mellan individen <strong>och</strong> dennes<br />
sociala <strong>och</strong> fysiska omgivning. Delaktighet interagerar således med både hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>, <strong>och</strong> speciellt<br />
bristande delaktighet riskerar att bidra till ohälsa <strong>och</strong> begränsa möjligheterna till val av <strong>livsstil</strong>.<br />
Forskning inom området <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> kräver, beroende på forskningsfrågan, olika metodologiska<br />
ansatser av såväl kvalitativ som kvantitativ art. Den särskilda uppmärksamheten av delaktighet väcker<br />
behov av utveckling/komplettering av traditionella forskningsmetoderna på fältet, varför det inom CVHI<br />
är en ambition att ge plats åt mer deltagarbaserad forskning. Ett aktuellt exempel på detta är forskningsprojektet<br />
om kamratstöd bland barn som överlevt cancer där barnen involveras i forskningsprojektets alla<br />
stadier.<br />
Sammantaget resulterar forskarutbildningen i forskare som tillägnat sig avancerade kunskaper om <strong>och</strong><br />
tvärvetenskapliga perspektiv på <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> samtidigt som de, inom området, fått möjlighet till<br />
fördjupning i sin inriktning (omvårdnad, handikappvetenskap eller idrottspsykologi).<br />
6 Se beskrivning av utbildningens innehåll <strong>och</strong> uppläggning av forskarutbildningen i del 3<br />
7 Jmf International Classification of Functioning, Disability and Health (ICF)<br />
10
Forskarutbildningsämnets inriktningar<br />
Nedan följer en kortfattad beskrivning av de olika inriktningarna 8 inom forskarutbildningen i <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong><br />
<strong>livsstil</strong>. Därefter exemplifieras samarbete, samverkan <strong>och</strong> sampublicering mellan inriktningarna.<br />
Omvårdnad<br />
Omvårdnadsforskning syftar till att utveckla kunskap om hur hälsa främjas <strong>och</strong> bevaras, upprätthålls <strong>och</strong><br />
återvinns på individ- <strong>och</strong> gruppnivå, liksom kunskap om möjligheter att leva ett gott liv med sjukdom <strong>och</strong><br />
funktionsnedsättningar. Inom omvårdnad betraktas människan utifrån ett helhetsperspektiv <strong>och</strong> som en<br />
del av det sammanhang hon eller han lever i. <strong>Hälsa</strong> är omvårdnadens centrala målsättning <strong>och</strong> ses som en<br />
personlig resurs i livet <strong>och</strong> som en väsentlig förutsättning för mänskligt liv <strong>och</strong> social utveckling. <strong>Hälsa</strong>n är<br />
ständigt föränderlig <strong>och</strong> en person kan utifrån ett humanistiskt perspektiv uppleva hälsa även vid sjukdom.<br />
Utgångspunkten är således att hälsa <strong>och</strong> ohälsa inte utgör varandras motpoler utan parallella processer<br />
under livets gång. Omvårdnadsforskning inkluderar, mot bakgrund av detta synsätt, kunskaper från såväl<br />
humaniora som samhälls- <strong>och</strong> beteendevetenskap <strong>och</strong> medicinsk vetenskap.<br />
Aktuell forskning 9 visar att det föreligger stora skillnader i hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> mellan olika socioekonomiska<br />
grupper, mellan män <strong>och</strong> kvinnor samt mellan människor med olika etnisk bakgrund. Dessa olikheter<br />
manifesteras bland annat i skillnader när det gäller bemötande <strong>och</strong> erhållen vård. I omvårdnadsforskning<br />
runt hälso- <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>sfrågor beaktas inte enbart den enskilda individens levnadsvillkor <strong>och</strong> levnadsvanor<br />
utan även omgivningsfaktorer. Det innebär att hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> sätts i relation till det sociala sammanhang<br />
där människor lever sina liv <strong>och</strong> kontinuerligt påverkar <strong>och</strong> påverkas av varandra. Livsstil ses följaktligen<br />
både som en orsak till <strong>och</strong> som en konsekvens av ett hälsosamt eller ohälsosamt beteende likväl som skapad<br />
av flera samhälleliga förhållanden. Omvårdnadsforskning syftar, i analogi med en humanistisk värdegrund,<br />
till att motverka ojämlikheter i hälsa samt till att bidra till utvecklingen av det vetenskapliga kunskapsområdet,<br />
dess tillämpning <strong>och</strong> utformning av huvudområdet i sjuksköterskors utbildning.<br />
Omvårdnadsforskning på <strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong> bedrivs till största delen inom Gruppen för Hälsofrämjande<br />
Processer (GHP) <strong>och</strong> fokuserar på hälsoinnovation <strong>och</strong> hälsofrämjande- <strong>och</strong> sjukdomsförebyggande<br />
processer. Forskningen innefattar hela livscykeln med studier om exempelvis kamratstöd för att<br />
främja psykisk hälsa hos barn med leukemi, reproduktiv hälsa under graviditet <strong>och</strong> förlossning samt hälsa<br />
<strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> hos vuxna med övervikt. Vidare studeras hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> hos personer med hjärtsjukdom <strong>och</strong><br />
reumatisk sjukdom, hos personer med psykiska funktionshinder samt hur äldres <strong>och</strong> närståendes hälsa kan<br />
främjas. Ytterligare forskningsområden är informationsteknologi <strong>och</strong> vårdmiljö. Omvårdnadsforskningen<br />
tar utgångspunkt såväl i den vetenskapliga som i den erfarenhetsbaserade kunskapen. Bredden i frågeställningarna<br />
inom omvårdnadsforskning kräver en mångfald forskningsmetoder.<br />
Handikappvetenskap<br />
Den handikappvetenskapliga forskningen, som i sig är tvärvetenskaplig <strong>och</strong> består av såväl beteendevetenskaplig,<br />
samhällsvetenskaplig <strong>och</strong> humanistisk som medicinsk <strong>och</strong> teknisk vetenskaplig kunskap, har en<br />
tonvikt på sociala perspektiv på funktionshinder. Forskningen fokuserar på studier av relationer mellan<br />
personers förutsättningar (olika typer <strong>och</strong> grader av funktionsnedsättningar) <strong>och</strong> omgivande samhälleliga<br />
villkor som människor med funktionsnedsättning möter. Detta relateras till individens möjligheter att leva<br />
ett aktivt liv <strong>och</strong> att vara delaktig på olika samhällsarenor under livets olika skeden. I den handikappvetenskapliga<br />
forskningen fokuseras således särskilt på analyser av faktorer i samhället, <strong>och</strong> i individens närhet,<br />
som i relation till människors funktionsnedsättningar, förorsakar <strong>och</strong> vidmakthåller funktionshinder, det<br />
vill säga ett relationellt perspektiv på funktionshinder 10 .<br />
8<br />
Respektive inriktning/forskargrupps verksamhet <strong>och</strong> koppling till området <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> vidareutvecklas<br />
<strong>och</strong> exemplifieras ytterligare i del 2.<br />
9<br />
Se t ex Rostila, M & Toivanen, S (red) (2012) Den orättvisa hälsan. Om socioekonomiska skillnader i hälsa <strong>och</strong><br />
livslängd. Stockholm: Liber<br />
10<br />
Se Grönvik, L (2007) Definitions of disability in social sciences. Uppsala: Uppsala Universitet<br />
11
Det är i mötet <strong>och</strong> i relationen mellan individer med funktionsnedsättningar <strong>och</strong> en icke anpassad miljö<br />
som funktionshinder konstrueras. Att födas med, eller under sin levnadsbana förvärva, en funktionsnedsättning<br />
sätter ramar för <strong>livsstil</strong>sval <strong>och</strong> kan få betydande hälsomässiga konsekvenser. Personer med funktionsnedsättningar<br />
har som grupp betraktat generellt sämre hälsa än befolkningen i övrigt 11 , vilket kan<br />
antyda ett samband mellan funktionsnedsättning <strong>och</strong> ohälsa. Men en individ som lever med en funktionsnedsättning<br />
är inte automatiskt sjuk <strong>och</strong> har inte per definition en sämre hälsa. Funktionsnedsättningen<br />
kan föra med sig ökade hälsorisker men även de, i relation till befolkningen i övrigt, sämre levnadsvillkoren<br />
som personer med funktionsnedsättningar har kan bidra till ohälsa. Det är skillnad mellan självupplevd<br />
hälsa <strong>och</strong> den bild, eller prognostiserade hälsa, som en diagnos ofta ger. Många människor med funktionsnedsättning<br />
”skattar” sin hälsa som bättre än de ”borde” göra enligt den diagnos de fått. Detta illustrerar<br />
det relativa i att leva med ohälsa/funktionshinder <strong>och</strong> styrker behovet av att i tvärvetenskapliga studier av<br />
<strong>livsstil</strong> <strong>och</strong> hälsa/ohälsa fokusera på inifrånperspektiv <strong>och</strong> samtidigt flera vetenskapliga perspektiv i analysen.<br />
Merparten av handikappforskningen vid CVHI återfinns inom forskargruppen Wigforssgruppen vars<br />
huvudsakliga inriktning är studier av välfärds- <strong>och</strong> utbildningssystemen <strong>och</strong> vad dessa betyder för personer<br />
med funktionsnedsättningar <strong>och</strong> deras villkor, hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>. Inom gruppen genomförs forskning med<br />
fokus på funktionshinder på individ-, grupp- <strong>och</strong> samhällsnivå utifrån främst samhälls- <strong>och</strong> beteendevetenskapliga<br />
perspektiv. Exempel på pågående forskningsprojekt, där också doktorander deltar, är på vilka sätt<br />
avvikelse konstrueras i skolan, hur elever i särskolan upplever sin utbildning <strong>och</strong> hur de bemöts socialt,<br />
språk- <strong>och</strong> kommunikationssvårigheters relation till olika funktionsnedsättningar, hur livssituationen upplevs<br />
av kvinnor som i vuxen ålder får en funktionsnedsättning, vilka möjligheter till inflytande äldre människor<br />
med utvecklingsstörning har samt studier av unga funktionshindrades situation i samband med<br />
övergång från utbildning till arbetsliv.<br />
Idrottspsykologi<br />
Idrottspsykologi utgör en subdisciplin av ämnet psykologi <strong>och</strong> är ett växande forskningsområde nationellt<br />
<strong>och</strong> internationellt. Idrottspsykologi handlar om hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> i form av människors upplevelser, känslor,<br />
beteenden <strong>och</strong> tankar i relation till idrotts- <strong>och</strong> motionsaktiviteter. <strong>Hälsa</strong> är ett centralt begrepp inom<br />
idrottspsykologin <strong>och</strong> handlar om att utveckla individen <strong>och</strong> gruppens prestations- <strong>och</strong> hälsofrämjande<br />
psykiska <strong>och</strong> sociala resurser. Inom såväl tävlings- som motionsidrotten betonas vikten av att upprätthålla<br />
en hälsosam <strong>livsstil</strong>, till exempel genom fysisk aktivitet/regelbunden träning, hälsosam kost samt sociala<br />
stödsystem vid exempelvis skada, i syfte att utveckla hälsa <strong>och</strong> välbefinnande. Genom att öka individens<br />
medvetenhet om <strong>och</strong> hur det egna beteendet <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>en påverkar hälsan ges förutsättningar för individens<br />
delaktighet <strong>och</strong> ansvar för sitt eget välbefinnande. För att studera individens förutsättningar <strong>och</strong><br />
resurser är det viktigt att ta hänsyn till interaktionen med gruppen liksom de ramar <strong>och</strong> den kultur <strong>och</strong> de<br />
villkor som det omgivande samhället bidrar med.<br />
Idrottspsykologisk forskning inom CVHI, som återfinns i Gruppen för forskning om Idrott, <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong><br />
Fysisk aktivitet (IHF), tar sin utgångspunkt i att individen besitter resurser för att förändra sin <strong>livsstil</strong> <strong>och</strong><br />
sitt beteende såväl inom som utanför den idrottsliga kontexten, d v s ett deltagar- <strong>och</strong> resursperspektiv.<br />
Detta perspektiv ser individen som en aktiv ”agent” i en utvecklingsprocess, t ex vad gäller att förebygga<br />
enohälsosam <strong>livsstil</strong> samt att bidra till fysisk aktivitet hos såväl unga som äldre. Forskningen har också flera<br />
inriktningar med delvis olika teoretiska ansatser. En forskningsinriktning baseras på hälso-<strong>och</strong> motionspsykologisk<br />
grund <strong>och</strong> studerar bland annat faktorer som berör motivation till motion relaterat till digitala<br />
interventioner för beteende- <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>sförändringar, hälsosamma strategier <strong>och</strong> metoder ( t.ex mindfulness),<br />
men också den roll som fysisk aktivitet har på det psykologiska välbefinnande ( t.ex. förebyggande av<br />
depression) i syfte att utveckla hälsosamma levnadsvanor för äldre bland annat i form av hälsokost, motion<br />
<strong>och</strong> sociala nätverk. Ett annat forskningsområde är karriärövergångar. Här studeras hur tävlingsidrottande<br />
psykologiskt bemästrar de krav som ställs vid övergång till nya utvecklingsnivåer (exempelvis övergången<br />
11 Se t ex Socialstyrelsen (2010) Alltjämt ojämlikt! Levnadsförhållanden för vissa personer med<br />
funktionsnedsättning.<br />
12
från junior till senioridrott) samt hur tävlingsidrottare hanterar dubbla karriärer så som skola, idrott <strong>och</strong><br />
privatliv. Ytterligare forskningsprofiler utgörs av psykologiska riskmarkörer som föregår idrottsskador samt<br />
såväl grund- som tillämpad forskning kring psykologiska perspektiv på rehabilitering efter idrottsskador.<br />
Samarbete, samverkan <strong>och</strong> sampublicering<br />
De tre beskrivna inriktningarna hålls samman <strong>och</strong> utvecklas genom den tidigare presenterade gemensamma<br />
kunskapsramen för hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>. Inom respektive forskarutbildningsinriktning är forskning<br />
kring hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> väl representerad. De tvärvetenskapliga, <strong>och</strong> därmed gemensamma forskningsambitionerna,<br />
kommer väl till uttryck i boken ”<strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> – forskning <strong>och</strong> praktiska tillämpningar”<br />
som forskare inom CVHI gemensamt publicerade 2010 12 . Genom analyser av kopplingar mellan hälsa,<br />
<strong>livsstil</strong> <strong>och</strong> livskvalitet lyfts risk- <strong>och</strong> framgångsfaktorer fram. De rådande hälsodiskurserna diskuteras <strong>och</strong><br />
frågor om t ex kostens <strong>och</strong> den fysiska aktivitetens betydelse analyseras. Utifrån forskningsresultat belyses<br />
maktperspektiv, psykologiska faktorer, arbetsmiljöaspekter m.m. Forskningen visar på förekomst av välfärds-<br />
<strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>sohälsa som kan påverkas genom förändrat beteende men också på att strukturella faktorer<br />
som klass, kön, etnicitet, funktionshinder <strong>och</strong> sexualitet har stor betydelse. En samlad slutsats är att<br />
kunskaperna <strong>och</strong> medvetenheten om samband mellan hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> måste stärkas för att förändring ska<br />
kunna ske. Boken ”<strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>” utgör, tillsammans med pågående <strong>och</strong> nyligen avslutade avhandlingsprojekt,<br />
pågående studier, gemensamma forskningsmiljöseminarier, ett flertal magisterexamensarbeten<br />
etc., illustrationer av hur forskningen inom CVHI fokuserats mot området hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>.<br />
Ett annat exempel på samverkan inom CVHI, med bäring för forskarutbildningen, är den vetenskapliga<br />
tidskriften, International Journal of Qualitative Studies on Health and Well-being (QHW), som har en<br />
välrenommerad internationell redaktionskommitté. Tidskriften initierades 2006 på lärosätet <strong>och</strong> har sin<br />
redaktion inom CVHI. Redaktörskapet ger kontinuerlig kontakt med internationella forskare samt med<br />
aktuell forskning inom området hälsa, välbefinnande <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>, vilket är en stor tillgång för CVHI <strong>och</strong><br />
lärosätet. Med utgångspunkt i tidskriften initierades en livaktig Journal Club för flera år sedan inom<br />
CVHI, där doktorander <strong>och</strong> lärare/forskare på lärosätet bjuds in till seminarier ungefär en gång per månad<br />
för att diskutera aktuella artiklar inom området hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>. Dessa seminarier kommer att inkludera<br />
kommande doktorander <strong>och</strong> ingå som ett moment i den planerade forskarutbildningen.<br />
Under de senaste tre åren har forskningsprojekt där två eller alla tre inriktningarna samarbetar ökat. Under<br />
2012 slutförs projektet Äldres funktionella förmåga, hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> där omvårdnad, handikappvetenskap<br />
<strong>och</strong> idrottspsykologi samverkat, projekt Matordning på recept (Omvårdnad <strong>och</strong> Idrottspsykologi) initieras<br />
liksom en studie av Levnadsvillkor <strong>och</strong> levnadsvanor hos ungdomar med diagnosen reumatoid artrit (Omvårdnad<br />
<strong>och</strong> Handikappvetenskap).<br />
Andra exempel på pågående gemensamma projekt är:<br />
• Organtransplanterades uppfattningar av idrottslig kompetens (idrottspsykologi, omvårdnad <strong>och</strong><br />
handikappvetenskap),<br />
• Kamratstöd för förbättrad psykisk hälsa hos barn (omvårdnad, idrottspsykologi <strong>och</strong> handikappvetenskap),<br />
• <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> anpassad fysisk aktivitet bland barn med <strong>och</strong> utan funktionsnedsättning (idrottspsykologi,<br />
handikappvetenskap <strong>och</strong> omvårdnad)<br />
• Digitala interventioner för främjande av fysisk aktivitet (omvårdnad <strong>och</strong> idrottspsykologi).<br />
Dessutom finns i nuläget fem ansökningar om externa medel som inbegriper två eller tre av inriktningarna.<br />
Inom CVHI finns idag 25 doktorander, varav två som under hösten 2012 startar sina avhandlingsarbeten<br />
inom området hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>. En med inriktning på psykisk ohälsa hos barn <strong>och</strong> unga med <strong>och</strong><br />
utan funktionsnedsättning <strong>och</strong> en med inriktning på ungas <strong>livsstil</strong> <strong>och</strong> välbefinnande ur ett idrottsper-<br />
12 Hallberg, L (red) (2010) <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>. Forskning <strong>och</strong> praktiska tillämpningar. Lund: Studentlitteratur<br />
13
spektiv. Dessa doktorander, liksom ett antal av dem som inte kommit för långt i sin forskarutbildning,<br />
kommer att fullfölja sina forskarstudier i den planerade forskarutbildningen inom området <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong><br />
<strong>livsstil</strong> på <strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong>.<br />
Publiceringen i forskargrupperna är omfattande. Sampubliceringen av gemensamma studier där forskare<br />
från de olika inriktningarna ingår ökar successivt. En utveckling som markant kommer att förstärkas när<br />
en gemensam forskarutbildning börjar resultera i publikationer. Som en medveten strategi för att stärka<br />
samverkan <strong>och</strong> tvärvetenskapligheten ska varje doktorand ha handledare från minst två av de tre inriktningarna.<br />
Med forskarutbildning inom området hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> kommer större långsiktiga forskningsprogram<br />
som involverar två eller samtliga inriktningar att initieras. Som ett exempel på det senare har ett<br />
sexårigt forskningsprogram utarbetats som tvärvetenskapligt fokuserar på unga vuxna med intellektuella<br />
funktionshinder <strong>och</strong> deras <strong>livsstil</strong>, hälsa <strong>och</strong> levnadsvillkor.<br />
Områdets relation till <strong>Högskolan</strong>s profilering<br />
<strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong> profilerar sig som det innovationsdrivande lärosätet <strong>och</strong> fokuserar sina forskningsresurser<br />
på tre starka <strong>och</strong> samverkande områden – hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>, informationsteknologi <strong>och</strong> innovationsvetenskap.<br />
Ett bevis för styrkan <strong>och</strong> kvaliteten i satsningen gavs i december 2011 när KK-stiftelsen<br />
utnämnde <strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong> till KK-miljö. Utnämningen, som skett efter en noggrann kvalificeringsprocess<br />
med extern granskning, är ett bevis inte bara på att forskningen håller hög kvalitet utan också<br />
på att <strong>Högskolan</strong> har starka <strong>och</strong> robusta kvalitetssäkringssystem som också förmår prioritera mot profilering.<br />
De tre profileringsområdena samverkar i KK-miljön, som fått namnet ”Forskning för innovation”.<br />
<strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong> har sedan 2010 fulla examensrättigheter inom Informationsteknologi <strong>och</strong> Innovationsvetenskap,<br />
<strong>och</strong> det är viktigt för <strong>Högskolan</strong>s profilering att sådana rättigheter också nås i det tredje<br />
profilområdet, <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>. De tre områdena möts särskilt i forskning inom hälsoinnovation, en spets<br />
som de tre basmiljöerna för forskning utvecklar gemensamt.<br />
Att <strong>Högskolan</strong> utnämnts till KK-miljö innebär att KK-stiftelsen långsiktigt satsar på <strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong>s<br />
profilering genom utveckling av forskningen inom de tre prioriterade områdena. För framtidens<br />
utmaningar inom välfärd samt hälso- <strong>och</strong> sjukvård behövs ett tvärvetenskapligt angreppssätt. Innovativt<br />
tänkande <strong>och</strong> strukturer behövs för att existerande <strong>och</strong> nya kunskaper ska kunna omsättas i hälsofrämjande<br />
<strong>livsstil</strong>ar, tjänster <strong>och</strong> produkter. Forskningen <strong>och</strong> forskarutbildningen inom <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> har som mål<br />
att bidra till detta.<br />
<strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> är en central <strong>och</strong> tydlig del av <strong>Högskolan</strong>s profilering <strong>och</strong> ett för samhället <strong>och</strong> medborgarna<br />
betydelsefullt kunskapsfält. <strong>Högskolan</strong>s vision är att utvecklas till ett specialiserat lärosäte, med<br />
internationellt erkänd forskning, forskarutbildning <strong>och</strong> utbildning, som aktivt deltar i utvecklingen av<br />
människa <strong>och</strong> samhälle. Detta sker genom profileringen som utgörs av tre sammanflätade områden inom<br />
forskning <strong>och</strong> utbildning. Dessa områden kan sammanfattas som utveckling <strong>och</strong> studier av verksamheter,<br />
produkter <strong>och</strong> livskvalitet 13 . <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> hör i första hand till styrkeområdet Livskvalitet men har<br />
även bäring för områdena verksamheter <strong>och</strong> produkter.<br />
Forskning inom området <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> har således en framträdande plats i lärosätets utbildnings- <strong>och</strong><br />
forskningsstrategi. <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> är väl integrerat i existerande utbildningar på grund- <strong>och</strong> avancerad<br />
nivå 14 . <strong>Högskolan</strong> har exempelvis ett flertal grundutbildningsprogram inom området, ett mastersprogram i<br />
<strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> samt magisterprogram i Handikappvetenskap respektive Idrottspsykologi, i vilka hälso-<br />
<strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>sfrågorna är centrala. Ett nytt grundutbildningsprogram i hälsoteknik, som kombinerar hälsa<br />
<strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> med kompetens inom teknik <strong>och</strong> innovation, är under planering. Den långsiktiga planen är att<br />
13 se vidare <strong>Högskolan</strong>s Forskningsstrategi 2012-‐2016, bilaga 1<br />
14 se vidare del 3<br />
14
även erbjuda detta ämne på avancerad nivå, vilket ytterligare ökar studentunderlaget för forskarutbildningen.<br />
Forskningsmiljön CVHI, som kommer ha huvudansvaret för forskarutbildningens genomförande, består<br />
av forskare från olika ämnen 15 . Vi bedömer det som en styrka att ha fört samman forskning med delvis<br />
olika traditioner till ett gemensamt kunskapsfält <strong>och</strong> menar att det berikar såväl forskningen som praktiken<br />
<strong>och</strong> brukarna. CVHI:s tvärvetenskapliga karaktär ökar också möjligheterna till synergieffekter både generellt<br />
på området <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> <strong>och</strong> i forskarutbildningens enskilda inriktningar. Det finns flera exempel<br />
på genomförd, pågående <strong>och</strong> planerad samverkan liksom samproduktion mellan forskningsmiljöns olika<br />
forskargrupper.<br />
CVHI har långvarig erfarenhet av att ge utbildning på forskarnivå i samverkan med andra lärosäten<br />
(främst <strong>Högskolan</strong> i Jönköping <strong>och</strong> Örebro universitet där samverkan också är avtalsreglerad). Det innebär<br />
att erfarenhet finns avseende kursansvar <strong>och</strong> kursmedverkan, handledning etc. Därutöver ansvarar CVHI<br />
för den högskolegemensamma forskarskolan Entreprenörskap – hälsa. Erfarenheterna av medverkan i<br />
forskarutbildningens olika delar, som kommer den nya egna forskarutbildningen tillgodo, är stor bland<br />
forskningsmiljöns seniora forskare. Även CVHI:s omfattande samverkan med det omgivande samhället<br />
utgör viktiga beståndsdelar i den kommande forskarutbildningen. Goda <strong>och</strong> nära relationer till kommuner,<br />
organisationer <strong>och</strong> näringsliv möjliggör samarbete på flera sätt. Särskilt kan samarbetet med Region<br />
Halland betonas eftersom det, förutom utveckling <strong>och</strong> intensifiering av forskningssamarbetet, innebär att<br />
Regionen via avtal förbundit sig att finansiera ett antal doktorandanställningar 16 .<br />
Utöver CVHI finns på <strong>Högskolan</strong> forskar- <strong>och</strong> ämnesgrupper som på olika sätt utgör en stärkande struktur<br />
för en forskarutbildning inom området <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>. I statsvetenskap, sociologi, medie- <strong>och</strong><br />
kommunikationsvetenskap, pedagogik, utbildningsvetenskap, teknik, biomekanik <strong>och</strong> idrottsfysiologi<br />
m.fl. belyses såväl forskning som utbildning, aspekter av hälso- <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>sområdet som kan berika forskarutbildningen.<br />
Det nära samarbetet med forskarutbildningarna i innovationsvetenskap <strong>och</strong> informationsteknologi,<br />
<strong>och</strong> till dessa knutna forskningsmiljöer, innebär att samverkansvinster kan göras i<br />
forskarutbildningskurser <strong>och</strong> i gränsöverskridande avhandlingsprojekt. Det finns också på lärosätet andra<br />
verksamheter som stödjer området hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>, såsom ett särskilt Hälsoteknikcentrum som i samarbete<br />
med näringslivet, Region Halland <strong>och</strong> kommunerna i Halland driver utvecklingsprojekt på hälsoteknikområdet,<br />
samt ett avancerat hälso- <strong>och</strong> idrottspsykologiskt laboratorium.<br />
Liknande forskarutbildningar i Sverige, Skandinavien <strong>och</strong><br />
internationellt<br />
I Sverige, Skandinavien <strong>och</strong> internationellt finns flera forskarutbildningar som motsvarar de enskilda inriktningar<br />
som ingår i vår kommande forskarutbildning. Man kan gå forskarutbildning i omvårdnad i t. ex<br />
Linköping, Idrottspsykologi (inom ramen för ämnet psykologi) i exempelvis Umeå <strong>och</strong> Handikappvetenskap<br />
i Örebro/Linköping. Däremot är kombinationen av inriktningar <strong>och</strong> fokuseringen mot <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong><br />
<strong>livsstil</strong> som vi föreslår nationellt <strong>och</strong> internationellt unikt. Nedan ges en kortfattad beskrivning av ett urval<br />
forskarutbildningar med inriktningar som berör liknande områden 17 .<br />
Forskarutbildningsområdet <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> har vissa likheter med en av Mälardalens högskolas forskarutbildning<br />
inom det något bredare området <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> välfärd. Inom inriktningen hälsa <strong>och</strong> välfärd, där<br />
forskarutbildningsämnet inledningsvis är omvårdnad, finns fyra olika forskningsmiljöer där forskarna har<br />
sin utgångspunkt i olika ämnen såsom vårdvetenskap/omvårdnadsvetenskap, folkhälsovetenskap, sjukgymnastik,<br />
medicinsk vetenskap, vårdpedagogik, socialt arbete, psykologi, pedagogik, specialpedagogik,<br />
15 se del 2<br />
16 se bilaga 2<br />
17 CVHI har samarbete med flera olika forskarutbildningar <strong>och</strong> forskargrupper, se vidare del 2.<br />
15
sociologi <strong>och</strong> arbetslivsvetenskap. Gemensamt är vårdvetenskap/ omvårdnadsvetenskap <strong>och</strong> folkhälsovetenskap,<br />
medan <strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong> inkluderar idrottspsykologi samt handikappvetenskap.<br />
Hälsohögskolan i Jönköping driver forskarskolan <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> välfärd där arbetsterapi, gerontologi, handikappvetenskap,<br />
kvalitetsförbättring <strong>och</strong> ledarskap inom hälsa <strong>och</strong> välfärd, omvårdnad, oral hälsovetenskap<br />
samt socialt arbete är representerat.<br />
Mittuniversitet har forskarutbildning i hälsovetenskap med hälsa, idrott <strong>och</strong> sportteknologi som profilerat<br />
forskningsområde. Forskningen är mångvetenskaplig <strong>och</strong> bedrivs inom ämnena folkhälsovetenskap,<br />
kriminologi, omvårdnad, rehabiliteringsvetenskap, samt idrottsvetenskap i samarbete med Nationellt<br />
vintersportcentrum.<br />
Luleå Tekniska Universitet (LTU) har liksom Mittuniversitetet forskarutbildningsämnet hälsovetenskap<br />
vilket behandlar människa, fysisk <strong>och</strong> psykisk funktion, hälsa <strong>och</strong> välbefinnande. Ämnesområdet hälsovetenskap<br />
innefattar såväl människa i friskt tillstånd som vid sjukdom, efter skada, med funktionshinder<br />
<strong>och</strong> med särskilda behov. Människan kan studeras både som enskild individ <strong>och</strong> i samverkan med andra<br />
människor <strong>och</strong> den omgivande miljön. Kunskapen fokuserar på processer, metoder, diagnostik eller<br />
behandling som lindrar symtom, stödjer <strong>och</strong> förbättrar eller på annat sätt syftar till att påverka människan.<br />
Interaktion mellan människor <strong>och</strong> betydelsen av kommunikation <strong>och</strong> samspel samt lärande är andra<br />
viktiga komponenter i kunskapen. LTUs forskarutbildningsämne har vissa likheter med den planerade<br />
forskarutbildning i <strong>Halmstad</strong>, dock saknar LTU den idrottspsykologiska inriktningen som <strong>Halmstad</strong> har.<br />
Høgskolen i Oslo og Akershus i Norge (HIOA) har doktorsgradsprogram med bäring på hälso- <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>sfrågor<br />
<strong>och</strong> ett forskningsprogram som heter Helse, omsorg og velferdsprogrammet (HOV). Det har<br />
som överordnat mål att initiera forskning som går på ”tvers av helse-, omsorgs- og velferdsområdet”. HOV<br />
prioriterar tvärvetenskaplig forskning såsom: ”Helse, arbeid og sosial ulikhet; Livskvalitet og verdighet over<br />
livsløpet; Rehabilitering og pasientsamhandling; Sykdomsmekanismer, -forebygging og – behandling;<br />
Hverdagsliv, familie og kulturell kompleksitet; Arbeidsmarkeds-, velferds- og helsetjenester i utvikling”.<br />
Båda högskolorna har satsat på tvärvetenskaplig hälsoforskning; HIOA kan ses som mer sjukdomsinriktad<br />
medan <strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong> är mer inriktad mot hälsofrämjande processer inom handikappvetenskap,<br />
idrottspsykologi <strong>och</strong> omvårdnad.<br />
På Norges teknisk-naturvitenskaplige universitet (NTNU) i Trondheim finns ett tvärvetenskapligt doktorsgradsprogram<br />
i Hilsevitenskap. Detta kombinerar medicinska perspektiv med beteendevetenskapliga<br />
<strong>och</strong> sociala <strong>och</strong> studerar människors hälsa både på det samhälleliga, mellanmänskliga <strong>och</strong> individuella<br />
planet. Inom ramen för denna forskarutbildning berörs hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> med möjligheter till inriktning på<br />
motsvarande omvårdnad, psykologi <strong>och</strong> handikappvetenskap.<br />
Syddansk universitet i Danmark (SDU) har en ”Sundhedsvidenskabelige Fakultet” som i viss utsträckning<br />
har forskarutbildning om hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>. Forskningsinriktningen är fokuserad på fyra delar, 1) registerforskning<br />
<strong>och</strong> forskning om äldre, 2) studier på läkemedel <strong>och</strong> främmande ämnen <strong>och</strong> deras verkningsmekanismer,<br />
3) studier i gränssnittet mellan medborgare, patienter <strong>och</strong> behandlingssystem <strong>och</strong> 4) analyser<br />
av resursallokering, kvalitetssäkring <strong>och</strong> interventionsstrategier. SDU <strong>och</strong> <strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong> har alltså<br />
valt olika inriktningar på hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>.<br />
Sundhedsvidenskabelige fakultet på Aarhus universitet har en forskarskola som består av en del prekliniska<br />
institutioner inom biomedicin <strong>och</strong> folkhälsa, vårdvetenskap, klinisk medicin <strong>och</strong> odontologi. Detta innebär<br />
att i jämförelse med <strong>Halmstad</strong> är Århus forskarutbildning mer medicinskt inriktad <strong>och</strong> inte tvärvetenskaplig<br />
på samma sätt som <strong>Halmstad</strong>s.<br />
Loma Linda University, Kalifornien, USA, har många olika inriktningar mot hälsa, såsom School of Allied<br />
Health Professions, School of Behavioral Health, School of Public Health, Center for Health Promotion,<br />
Center for Health Research, Center for Spiritual Life & Wholeness Outreach, Behavioral Health Institute.<br />
16
Universitetet är inriktat mot hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>, med en betoning på <strong>livsstil</strong>sfaktorernas betydelse <strong>och</strong> har<br />
därmed likheter med den forskarutbildning <strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong> ansöker om tillstånd att få ge.<br />
York University i Ontario, Kanada, erbjuder forskarutbildning inom School of Nursing, Department of<br />
Psychology, Kinesiology and Health Science, med tre inriktningar; Integrative Physiology of Exercise,<br />
Neuroscience and Biomechanics <strong>och</strong> Health and Fitness Behaviors. Det finns också möjlighet att välja<br />
fördjupade inriktningar mot hälsopsykologi eller neurovetenskap. Doktorsexamen utfärdas i samtliga dessa<br />
ämnen.<br />
University of Western Australia bedriver forskarutbildning inom områden som biomekanik, fysisk<br />
aktivitet.<br />
På La Trobe University i Melbourne finns forskarutbildning med hälsoinriktning, med socialvetenskaplig<br />
handikapprägel.<br />
Vid Kinas högst rankade universitet, Peking University, finns Health Science Center med forskarutbildning<br />
med inriktning mot medicin, folkhälsa <strong>och</strong> förebyggande medicin. Även China Medical University i<br />
Shenyang har forskarutbildning med inriktning mot folkhälsa, med förebyggande medicin, hälsostatistik,<br />
ungdomshälsa, samt preventiv mödra- <strong>och</strong> barnsjukvård.<br />
Sammanfattningsvis konstateras att det finns lärosäten i Sverige, Skandinavien <strong>och</strong> internationellt som har<br />
inriktningar liknande de <strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong> söker för. Dock har inget lärosäte, varken i Sverige eller<br />
Skandinavien, en liknande kombination med tvärvetenskaplig inriktning på området <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> <strong>och</strong><br />
avgränsning genom fokus på omvårdnad, handikappvetenskap <strong>och</strong> idrottspsykologi såsom <strong>Högskolan</strong> i<br />
<strong>Halmstad</strong>. Internationella forskarutbildningar avseende hälso- <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>sfrågor har starkare fokus på<br />
medicinsk vetenskap än den planerade forskarutbildningen vid <strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong>.<br />
Sammanfattande motivering av valet av område<br />
<strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong> ansöker om tillstånd att utfärda examen på forskarnivå inom området <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong><br />
<strong>livsstil</strong>. Området har en tvärvetenskaplig karaktär <strong>och</strong> är ett avgränsat kunskapsfält som väl svarar mot de<br />
krav för forskarutbildning som formulerats av Högskoleverket. Forskarutbildningsämnet föreslås vara<br />
”<strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> med inriktning omvårdnad, handikappvetenskap <strong>och</strong> idrottspsykologi”.<br />
Vår avgränsning av området för den planerade forskarutbildningen har, förutom samhällsrelevansen <strong>och</strong><br />
lärosätets profilering, främst styrts av den faktiska forskningsprofilen <strong>och</strong> vetenskapliga kompetensen samt<br />
de handledarresurser <strong>och</strong> utbildningar på grund- <strong>och</strong> avancerad nivå som finns på lärosätet. En sammanhållen<br />
forskarutbildning i <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>, med avgränsning i form av inriktningarna/applikationsfälten<br />
omvårdnad, handikappvetenskap <strong>och</strong> idrottspsykologi, är nationellt <strong>och</strong> internationellt unik. Området<br />
<strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> är ett sammanhållet område med rimliga avgränsningar i form av de valda inriktningarna<br />
<strong>och</strong> den gemensamma kunskapsramen. <strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong> bedriver forskning på hög vetenskaplig nivå<br />
inom det söka området <strong>och</strong> kan erbjuda forskarstuderande goda utbildningsmässiga förutsättningar.<br />
Forskning om <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>, som är en avgörande del av lärosätets profilering, har en stark ställning på<br />
<strong>Högskolan</strong> med en tradition av tydlig brukar- <strong>och</strong> praktikrelevans <strong>och</strong> studier på såväl samhälls-, organisations-,<br />
grupp- som individnivå <strong>och</strong> relationerna där emellan. På Sektionen för hälsa <strong>och</strong> samhälle finns<br />
forskningsmiljön Centrum för forskning om Välfärd, <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> Idrott (CVHI) som kommer att vara<br />
huvudansvarig för forskarutbildningen. Inom CVHI finns tre forskargrupper med omvårdnadsvetenskaplig,<br />
handikappvetenskaplig respektive idrottspsykologisk inriktning <strong>och</strong> forskarutbildningen kommer att<br />
ges med dessa inriktningar. Det inriktningsgemensamma arbetet med fokus på förståelse, förklaring <strong>och</strong><br />
förändring av människors hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> skapar goda förutsättningar <strong>och</strong> möjligheter för en utbildning<br />
17
av forskare som bidrar till kunskapsutveckling såväl teoretiskt, forskningsmetodmässigt som praktiskt inom<br />
området <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>.<br />
De välfärdsutmaningar som samhället står inför kräver en tvärvetenskaplig kunskapsbildning om hälso-<br />
<strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>srelaterade frågor med särskilt fokus på människors delaktighet i förändringsprocesser. Examensrättigheter<br />
för en forskarutbildning inom området <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> innebär att den kompetens som finns<br />
på <strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong> utnyttjas för utbildning av nya forskare med förutsättningar att bidra till ökad<br />
kunskap <strong>och</strong> utveckling av innovativa insatser för höjd livskvalitet <strong>och</strong> effektivt resursutnyttjande. Genom<br />
nationellt <strong>och</strong> internationellt samarbete kan forskarutbildningen <strong>och</strong> forskningen, i samspel med liknande<br />
verksamheter, fylla behov av vetenskaplig kunskap inom området <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>, särskilt tvärvetenskaplig<br />
sådan. Gränsöverskridande hälso- <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>sforskare, med avgränsning till omvårdnad, handikappvetenskap<br />
<strong>och</strong> idrottspsykologi, bidrar med unika kunskaper om individuella <strong>och</strong> samhälleliga villkor <strong>och</strong><br />
samspelet dem emellan. Exempelvis kan forskarutbildningen utbilda forskare som svarar på frågor om orsaker<br />
till skillnader i hälsa mellan personer med <strong>och</strong> utan funktionsnedsättning <strong>och</strong> hur dessa kan motverkas<br />
eller om hur psykologiska faktorer påverkar val av <strong>livsstil</strong> bland ungdomar med psykisk ohälsa. Listan<br />
med exempel på hur forskning <strong>och</strong> forskarutbildning om individers, gruppers <strong>och</strong> samhällets ansvar <strong>och</strong><br />
handlande för att främja hälsa <strong>och</strong> gynnsamma <strong>livsstil</strong>sval kan gynna såväl individer som samhälle kan<br />
göras lång. I detta arbete vill <strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong> bidra till att ytterligare stärka det vetenskapliga kunnandet<br />
genom att bedriva en kvalitetssäkrad forskarutbildning.<br />
18
2. Forskarutbildningsmiljön<br />
Forskningsmiljön <strong>och</strong> dess forskargrupper, ledning, organisation <strong>och</strong> verksamhet redovisas liksom samarbetspartners<br />
lokalt, nationellt <strong>och</strong> internationellt. Del 2 avslutas med en beskrivning av kvalitetssäkringssystemet.<br />
Basmiljön Centrum för forskning om Välfärd, <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> Idrott<br />
(CVHI)<br />
Forskning inom området hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> bedrivs inom forskningsmiljön CVHI som inrättades 2009<br />
genom en sammanslagning av de dåvarande två forskningsmiljöerna Välfärd <strong>och</strong> Välbefinnande (V&V)<br />
<strong>och</strong> Centrum för Idrott <strong>och</strong> Hälsoforskning (CIHF) som båda har bedrivit forskning sedan början av<br />
1990-talet. Syftet med sammanslagningen till en större forskningsmiljö var att, i linje med det profileringsarbete<br />
som systematiskt bedrivs på <strong>Högskolan</strong>, förstärka forskarresurserna, den vetenskapliga kompetensen<br />
<strong>och</strong> den vetenskapliga miljön inom lärosätets styrkeområde Livskvalitet. CVHI har idag drygt 80<br />
medlemmar, uppdelade på tre forskargrupper. Det för forskarna inom CVHI gemensamma intresset för<br />
hälso- <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>sfrågor har stått i centrum för CVHI:s huvudsakliga verksamhet med att bygga upp, konsolidera<br />
<strong>och</strong> utveckla verksamheten. Frågor om hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> har bland annat kontinuerligt analyserats<br />
<strong>och</strong> diskuterats vid forskningsmiljöns återkommande gemensamma seminarier. Andra betydande insatser<br />
har gjorts i samband med ansökan om mastersrättighet i Hälsovetenskap (vilket resulterade i mastersutbildningen<br />
<strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>) samt deltagande i <strong>Högskolan</strong>s profileringsarbete.<br />
Inom CVHI finns ett ämnesmässigt djup, genom de tre forskargruppernas inriktningar på omvårdnad,<br />
handikappvetenskap respektive idrottspsykologi, men också bredd genom samarbetet grupperna emellan i<br />
den gemensamma kunskapsbildningen om människors hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>. Ämnena har delvis olika teoretiska<br />
<strong>och</strong> begreppsliga utgångspunkter, men genom samhörigheten i en gemensam forskningsmiljö <strong>och</strong> i<br />
flera gemensamma forskningsprojekt har förenande vetenskapliga fokus utvecklats <strong>och</strong> vetenskapliga artiklar<br />
producerats för publicering i internationella tidskrifter 18 . Forskningen bedrivs i samarbete <strong>och</strong> samproduktion<br />
dels mellan de olika forskargrupperna, dels med <strong>Högskolan</strong>s andra forskningsmiljöer <strong>och</strong> genom<br />
KK-miljön.<br />
Medlemmar i CVHI ingår i styrgruppen för Forskarskolan <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> Välfärd vid <strong>Högskolan</strong> i Jönköping,<br />
i handledarkollegiet vid Institutet för Handikappvetenskap (IHV) vid Linköpings <strong>och</strong> Örebro universitet<br />
samt i handledarkollegiet för psykologiämnet vid Linnéuniversitetet. Dessutom bidrar lärare/forskare med<br />
föreläsningar, handledning, kursexamination <strong>och</strong> seminarier på forskarutbildningar vid andra lärosäten.<br />
CVHI:s medlemmar anlitas också som opponenter/granskare vid mittseminarier, slutseminarier <strong>och</strong> licentiatseminarier,<br />
som fakultetsopponenter <strong>och</strong> betygsnämndsledamöter vid disputationer, som referees för<br />
internationella vetenskapliga tidskrifter <strong>och</strong> som sakkunniggranskare vid tjänstetillsättningar vid andra<br />
lärosäten nationellt <strong>och</strong> internationellt.<br />
Tre starka forskargrupper inom CVHI<br />
Inom CVHI är forskningen organiserad i tre samverkande forskargrupper.<br />
Gruppen för Hälsofrämjande Processer (GHP-gruppen) bedriver forskning inom hälsoinnovation <strong>och</strong> hälsofrämjande-<br />
<strong>och</strong> sjukdomsförebyggande processer <strong>och</strong> består till största delen av forskare inom ämnesområdet<br />
omvårdnad. I gruppen finns medlemmar främst från <strong>Högskolan</strong>, men också från Region Halland<br />
<strong>och</strong> FoU-centrum Spenshult. GHP har ett väl utvecklat nätverk av samarbetspartners regionalt, nationellt<br />
<strong>och</strong> internationellt.<br />
18 Se t ex artiklarna “Health and social network among elderly with impairments” <strong>och</strong><br />
“Transplants experience of their sport competence, enjoyment, and motivation at the World Transplant Games in Gothenburg 2011”<br />
19
GHP-gruppen har:<br />
• drygt 40 forskningsaktiva medlemmar,<br />
• flera viktiga samverkanspartners, t ex det skandinaviska nätverket Mental Health Nursing<br />
Research in Scandinavian (MeHNuRse),<br />
• ett flertal pågående forskningsprojekt exempelvis Hälsoinnovation för barns psykiska hälsa <strong>och</strong><br />
Hälsopromotion <strong>och</strong> entreprenörskap i sjuksköterskeutbildningen.<br />
Wigforssgruppen, bedriver forskning inom området välfärds- <strong>och</strong> utbildningssystem <strong>och</strong> deras betydelse för<br />
utsatta grupper, bland annat personer med funktionsnedsättningar. Gruppen består av forskare från flera<br />
ämnesdiscipliner <strong>och</strong> intressemedlemmar bland annat från Region Halland <strong>och</strong> organisationer <strong>och</strong> företag<br />
som verkar inom funktionshindersområdet. Wigforssgruppen deltar aktivt i nätverk för handikappforskare<br />
vid lärosäten i Sverige <strong>och</strong> har flera internationella samarbetspartners.<br />
Wigforssgruppen har:<br />
• drygt 20 forskningsaktiva medlemmar,<br />
• flera viktiga samverkanspartners, t ex Nordic Network on Disability Research,<br />
• flera pågående forskningsprojekt exempelvis Elevers upplevelse av gymnasiesärskolan <strong>och</strong> Unga<br />
vuxna med intellektuella funktionshinder <strong>och</strong> självbestämmande.<br />
Gruppen Idrott, <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> Fysisk aktivitet (IHF-gruppen) bedriver forskning inom områdena idrott, hälsa<br />
<strong>och</strong> fysisk aktivitet. Gruppen består av forskare från flera tvärvetenskapliga ämnesdiscipliner <strong>och</strong> deltar<br />
aktivt i samverkan med åtskilliga regionala, nationella <strong>och</strong> internationella samarbetspartners. Därtill kommer<br />
riktade forskningssamarbeten med t.ex. Riksidrottsförbundet (RF) <strong>och</strong> Internationella idrottspsykologiförbundet<br />
(ISSP).<br />
IHF-gruppen har:<br />
• ca 25 forskningsaktiva medlemmar,<br />
• flera viktiga samverkanspartners, t ex Svenska Fotbollförbundet,<br />
• flera pågående forskningsprojekt exempelvis Unga idrottares upplevelser av dubbla karriärer under<br />
första gymnasieåret på Riksidrottsgymnasier (RIG) <strong>och</strong> Psykologiska perspektiv på prevention <strong>och</strong><br />
skadeförebyggande träning för tävlingsidrottare.<br />
I CVHI:s tre forskningsgrupper finns flera gemensamma nämnare som understryker grupperingarnas nära<br />
relationer bl.a. genom ett gemensamt forskningsintresse mot levnadsvillkor, <strong>livsstil</strong> <strong>och</strong> hälsa, främjande av<br />
fysisk aktivitet samt fokus på hälsoinnovationer <strong>och</strong> gränsöverskridande forskning. Ännu en samverkansfaktor<br />
är gemensam handledning <strong>och</strong> expertrådgivning vid studentuppsatser samt gemensamma forskningsansökningar.<br />
En utvecklad presentation av de olika forskargruppernas verksamhet <strong>och</strong> information<br />
om pågående <strong>och</strong> avslutade forskningsprojekt finns på CVHI:s webbsidor (www.hh.se/cvhi).<br />
Ledning<br />
CVHI:s ledningsstruktur består av en ledningsgrupp <strong>och</strong> en referensgrupp. Ledningsgruppen omfattar<br />
CVHI:s forskningsledare (föreståndare) <strong>och</strong> forskningssekreterare samt tre seniorforskare vilka leder de<br />
olika forskargrupperna. Ledningsgruppen ansvarar för miljöns löpande arbete <strong>och</strong> fattar beslut om strategi-<br />
<strong>och</strong> utvecklingsfrågor av central betydelse för basmiljön. Ledningsgruppen sammanträder en till två gånger<br />
i månaden. Referensgruppen består av forskningsledare <strong>och</strong> två valda representanter (en disputerad forskare<br />
<strong>och</strong> en doktorandrepresentant) per forskargrupp samt ledamöter från FoU-centrum Spenshult <strong>och</strong><br />
Region Halland. Referensgruppen sammanträder två gånger per termin <strong>och</strong> har en central funktion t.ex.<br />
vid framtagande av forskningsstrategier <strong>och</strong> ansökan till Högskoleverket om examenstillstånd 2012.<br />
Målsättningen är att under hösten 2012 utöka referensgruppen med ytterligare representanter från det<br />
omgivande samhället, exempelvis från länets kommuner, handikapporganisationer, patient- <strong>och</strong> idrottsföreningar.<br />
20
Bemanning, publicering, examina <strong>och</strong> ekonomi<br />
Bemanning<br />
CVHI består idag av nio professorer, sex docenter, 28 doktorer, fem licentiater <strong>och</strong> 25 doktorander inom<br />
området <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> samt ett flertal övriga medlemmar, t ex från ämnesdiscipliner med anknytning<br />
till området. Tabell 1 visar hur seniora forskare, doktorer, licentiater samt doktorander fördelar sig på de<br />
tre inriktningar som ansökan inom området <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> baseras på. Medan ämnena handikappvetenskap<br />
<strong>och</strong> idrottspsykologi är relativt likvärdiga i bemanning <strong>och</strong> kompetens så finns flest forskare inom<br />
inriktningen omvårdnad. Inom tre år förväntas minst sex av doktorerna bli docentkompetenta jämt fördelat<br />
på de tre inriktningarna. I CVHI ingår, utöver de som redovisas i tabellen nedan, även forskare med<br />
andra ämnen eller inriktningar. Det gäller såväl disputerade forskare/lärare som doktorander.<br />
Tabell 1. Bemanning <strong>och</strong> kompetens år 2012<br />
Kompetens Handikappvetenskap Idrottspsykologi Omvårdnad TOTALT<br />
Professor 2 2 5 9<br />
Docent 1 2 3 6<br />
Fil Dr, Med Dr 4 2 17 23<br />
Fil Lic 4 1 5<br />
Doktorander 5 6 14 25<br />
Publicering<br />
Forskarna inom CVHI är produktiva avseende refereegranskade nationella <strong>och</strong> internationella vetenskapliga<br />
artiklar, antologibidrag <strong>och</strong> konferensbidrag, liksom läromedelsframställning <strong>och</strong> rapporter skrivna på<br />
uppdrag av exempelvis myndigheter som Socialstyrelsen <strong>och</strong> professionella organisationer såsom Svensk<br />
sjuksköterskeförening <strong>och</strong> Svensk idrottspsykologisk förening. Som exempel kan en kunskapsöversikt över<br />
forskning om unga vuxna med intellektuella funktionsnedsättningar, rapporten Strategi för sjuksköterskans<br />
hälsofrämjande arbete samt artikeln Otillräcklig återhämtning ökar skaderisken i Svensk Idrottsmedicinsk<br />
tidskrift, lyftas fram. I tabell 2 redovisas antalet vetenskapliga artiklar <strong>och</strong> läromedel, publicerade av<br />
CVHI:s forskare under 2007-2012. (andelen doktors- <strong>och</strong> licentiatsavhandlingar presenteras i tabell 3).<br />
Tabell 2. Publikationer för 2007–2012<br />
Publikationer 2007 -‐ 2012<br />
Vetenskapliga artiklar (ref) 181 refereegranskade artiklar,<br />
15 refereegranskade bokkapitel<br />
4 refereegranskade böcker.<br />
Läromedel 25 kapitel + böcker<br />
Examina<br />
I tabell 3 ges en översikt avseende examina på forskarnivå i för ansökan relevanta forskarutbildningsämnen,<br />
avlagda av doktorander som handletts vid <strong>och</strong> finansierats av <strong>Högskolan</strong>. Notera att disputationsämnena i<br />
tabellen kan vara andra än inriktningarna för <strong>Högskolan</strong>s planerade forskarutbildning inom området <strong>Hälsa</strong><br />
<strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>.<br />
Tabell 3. Examina på forskarnivå i för ansökan relevanta forskarutbildningsämnen, avlagda av<br />
doktorander som finansierats av <strong>Högskolan</strong>.<br />
Antal doktorsexamina<br />
inom omvårdnad<br />
Antal doktorsexamina<br />
inom sociologi<br />
Antal<br />
doktorsexaminainom<br />
folkhälsovetenskap<br />
2007 2008 2009 2010 2011 2012 Totalt<br />
2 2 1 5<br />
2 2 1 5<br />
1 1<br />
21
Antal<br />
licentiatexaminainom<br />
folkhälsovetenskap<br />
Antal<br />
licentiatexaminainom<br />
psykologi<br />
Antal licentiatexamina<br />
inom socialt arbete<br />
1 1 2<br />
1 1 2<br />
1 1<br />
Ekonomi<br />
Under de senaste åren (2007–2012) har forskare inom CVHI erhållit externfinansiering via flera forskningsfinansiärer,<br />
stiftelser <strong>och</strong> fonder. I tabell 4 anges några större anslag.<br />
Tabell 4. Större forskningsfinansiärer under 2007-2012.<br />
______________________________________________________________________<br />
Finansiär: Summa:<br />
______________________________________________________________________<br />
Vetenskapsrådet (VR) 5,2 miljoner<br />
Formas 3,0 miljoner<br />
EU 1,7 miljoner<br />
Centrum för Idrottsforskning (CIF) samt Riksidrotts-‐ 1,2 miljoner<br />
förbundet (RF)<br />
Barncancerfonden 1,5 miljoner<br />
MISA 3,1 miljoner<br />
Region Halland 3,9 miljoner<br />
Uppdragsforskning (flera olika finansiärer) 5,8 miljoner<br />
Totalt: 25,4 miljoner<br />
_________________________________________________________________________<br />
Externfinansiering har ökat över tid. I CVHI:s strategiska plan för perioden 2011–2013 (se bilaga 3)<br />
beskrivs tre prioriterade mål för planperioden däribland att de externa forskningsmedlen ska öka med 25<br />
% jämfört med 2010 års budget. Denna ambitionsnivå ligger något över det mått som beskrivs i Forskningsstrategi<br />
2012–2016 (se bilaga 1) där det framgår att <strong>Högskolan</strong>s samtliga forskningsmiljöer ska öka<br />
sin andel externa forskningsmedel med minst 10 procent, jämfört med 2010 års nivå. Representanter för<br />
de större forskningsfinansiärerna har medverkat på CVHI-seminarier för att informera om stödformer,<br />
villkor <strong>och</strong> prioriteringar gällande ansökningar om externa forskningsmedel, vilket ger förutsättningar att<br />
öka <strong>och</strong> förbättra dessa ansökningar. Till exempel har både representanter för Forskningsrådet för arbetsliv<br />
<strong>och</strong> socialvetenskap (FAS) <strong>och</strong> EU deltagit vid seminarier. Eftersom externa forskningsmedel är centrala<br />
för forskningsmiljöns utveckling avsätter CVHI årligen särskilda medel för att ge medlemmarna tid att<br />
skriva ansökningar. CVHI avser att intensifiera arbetet med de externa forskningsansökningarna till större<br />
finansiärer där miljöns nationella <strong>och</strong> internationella nätverk alltmer kommer att aktiveras. En prioriterad<br />
anslagsgivare är EU <strong>och</strong> CVHI planerar, med stöd av <strong>Högskolan</strong>s EU-handläggare, minst en till två EUansökningar<br />
per år med fokus på området hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> under de närmaste åren.<br />
Gemensamma forskningsaktiviteter<br />
Seminarier<br />
Seminarieverksamheten utgör en central del av forskningsmiljön CVHI. Seminarierna anordnas: (a) inom<br />
de enskilda forskargrupperna, (b) gemensamt i forskningsmiljön, (c) gemensamt mellan CVHI <strong>och</strong> den<br />
andra forskningsmiljön på Sektionen för hälsa <strong>och</strong> samhälle, CESAM – Centrum för samhällsanalys <strong>och</strong><br />
d) gemensamt med andra forskningsmiljöer vid <strong>Högskolan</strong>.<br />
22
a) Inom respektive forskargrupp anordnas olika former av seminarier ca tre till fyra gånger per termin där<br />
forskare <strong>och</strong> doktorander diskuterar ansökningar, forskningsprojekt, vetenskapligt arbete, forskningsplaner,<br />
manus <strong>och</strong> publikationer.<br />
b) Inom forskningsmiljön CVHI organiseras gemensamt fyra till fem seminarier per termin, i form av<br />
högre seminarier <strong>och</strong> Journal Club. Det högre seminariet fokuserar på olika perspektiv av hälsa <strong>och</strong><br />
<strong>livsstil</strong> med både interna <strong>och</strong> externa föredragshållare, presentationer av nya avhandlingar inom hälsa<br />
<strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>, samt begreppsseminarier där olika teoretiska aspekter av begrepp relaterade till området<br />
diskuteras. I de särskilda ansökningsseminarierna diskuteras utkast till externa medelsansökningar. I<br />
Journal Club diskuteras vetenskapliga artiklar efter önskemål från forskare <strong>och</strong> doktorander. En kritisk<br />
granskning <strong>och</strong> metodologiska frågor av aktuella forskningsartiklar är i fokus.<br />
c) I samarbete med den andra forskningsmiljön, Centrum för Samhällsanalys (CESAM), på Sektionen<br />
för hälsa <strong>och</strong> samhälle anordnas gemensamma seminarier under temat hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> med syfte att<br />
stimulera tvärvetenskaplig forskning mellan forskningsmiljöerna <strong>och</strong> profilering av sektionens forskning.<br />
Under våren 2012 har t ex gemensamma seminarier genomförts med teman som "En lycklig<br />
befolkning: ett rimligt mål för politiken?" samt ”Efter succén med den nya generationens antidepressiva<br />
läkemedel: erfarenheter, praktiker, diskurs <strong>och</strong> jagets förändring”.<br />
d) Forskarskolan Entreprenörskap <strong>och</strong> hälsa arrangerar två seminarier per termin där doktoranderna har<br />
möjlighet att presentera, diskutera <strong>och</strong> få återkoppling på sina doktorandprojekt från andra doktorander,<br />
forskare <strong>och</strong> näringslivsrepresentanter. Därutöver genomförs seminarier med övriga forskningsmiljöer<br />
inom ramen för enskilda projekt, för att finna gemensamma forskningsområden m.m.<br />
Intern konferens <strong>och</strong> doktorand – handledardagar<br />
För att stärka forskningsmiljöerna <strong>och</strong> samarbetet dem mellan på Sektionen för hälsa <strong>och</strong> samhälle genomförs<br />
en årlig internkonferens där alla forskare <strong>och</strong> doktorander presenterar pågående forskning. Förutom<br />
kunskapsutbytet <strong>och</strong> möjligheterna att identifiera gemensamma forskningsintressen skapar konferensen<br />
förutsättningar för doktoranderna att träffa andra doktorander <strong>och</strong> seniora forskare än de träffar dagligen.<br />
Konferensen ger också en möjlighet för doktoranderna att träna sig på att presentera sin forskning. Till<br />
konferensen kan forskare <strong>och</strong> doktorander välja att anmäla antingen en presentation eller en poster.<br />
En till två gånger per år kommer gemensamma dagar för doktorander <strong>och</strong> handledare att anordnas med<br />
diskussioner om forskarutbildningen ur olika perspektiv. Teman som ”Kvalitet i forskarutbildningshandledning”<br />
<strong>och</strong> ”Tvärvetenskap i teori <strong>och</strong> praktik” kommer att behandlas.<br />
Integrering av doktoranderna i forskningsmiljön<br />
Som doktorand i hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> kommer man att ha sin tillhörighet vid någon av CVHI:s forskargrupper<br />
<strong>och</strong> delta i forskargruppens verksamhet. CVHI strävar efter att bedriva en forskarutbildning som<br />
kännetecknas av empirisk närhet, deltagande i nationella <strong>och</strong> internationella sammanhang <strong>och</strong> nära samarbete<br />
i forskningsprojekt mellan doktorander <strong>och</strong> seniora forskare. De doktorander som idag tillhör<br />
CVHI <strong>och</strong> som är antagna vid andra lärosäten samverkar i forskargrupper med seniora forskare/handledare<br />
vid CVHI <strong>och</strong> publicerar artiklar, bokkapitel <strong>och</strong> rapporter både tillsammans <strong>och</strong> enskilt. Sampublicering<br />
gäller såväl doktorander som skriver sammanläggningsavhandling som de som skriver monografi – även<br />
om det i högre grad gäller dem som skriver sammanläggningsavhandling. Doktoranderna deltar även kontinuerligt<br />
vid ansökningar till externa finansiärer <strong>och</strong> får därigenom kunskap om forskningsfinansiering<br />
<strong>och</strong> en naturlig koppling till forskningsmiljöns strategiska projekt.<br />
Området hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>s tvärvetenskapliga natur medför att doktorander redan tidigt under utbildningen<br />
får en chans att möta olika vetenskapliga sammanhang. Detta sker både genom att doktoranderna<br />
introduceras i de seniora forskarnas nätverk <strong>och</strong> att de utvecklar egna nätverk nationellt <strong>och</strong> internationellt.<br />
Doktorander uppmuntras därför att läsa valbara forskarutbildningskurser vid andra lärosäten <strong>och</strong> att<br />
delta i nationella <strong>och</strong> internationella konferenser. Under sitt första år kommer doktoranderna få stifta be-<br />
23
kantskap med en internationell konferens utan krav på att presentera egen forskning. Därefter ska doktoranderna<br />
presentera sin forskning vid minst en nationell eller internationell konferens om året. I utbildningsplanen<br />
specificeras det att alla doktorander ska ha presenterat sin forskning vid minst en internationell<br />
konferens under sin forskarutbildning. Doktoranderna stöttas ekonomiskt bland annat genom medel<br />
som CVHI avsätter till en ”ograduerade forskares fond”, från vilken doktoranderna kan söka ekonomiskt<br />
stöd för deltagande i konferenser, forskarskolor eller en tids vistelse vid annat lärosäte.<br />
CVHI:s doktorander deltar regelbundet i utvärdering av pågående forskarutbildning, handledning <strong>och</strong><br />
övrig kursrelaterad verksamhet. Vid utvärdering genom <strong>Högskolan</strong>s doktorandbarometer 2011, framkom<br />
att <strong>Högskolan</strong>s doktorander (n=44, 70 % svarsfrekvens) år 2011 upplevde sin forskarutbildning som<br />
positiv <strong>och</strong> stimulerande i mycket hög/hög utsträckning (90 %). Vid frågan om doktorander 2011 vill<br />
arbeta vid sitt nuvarande universitet/högskola (<strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong>) efter avslutad doktorsexamen<br />
svarade 80 % definitivt/förmodligen. Vidare ansåg 58 % år 2011 att de i mycket hög/hög grad upplever<br />
forskningsmiljön som kreativ. På frågan om vilket sammanfattande betyg doktoranden ger sin forskarutbildning<br />
så här långt svarade 91 % mycket bra/bra (2011). Överlag pekar resultaten i <strong>Högskolan</strong>s senaste<br />
doktorandbarometer på en positiv upplevelse av att vara doktorand på <strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong>, för närmare<br />
information se doktorandbarometern (www.hh.se/omhogskolan/kvalitet/barometrar).<br />
Centrala forskar- <strong>och</strong> samarbetspartners<br />
Utöver CVHI:s forskargruppers interna samarbete finns flera samverkanspartners <strong>och</strong> forskningsinstitutioner<br />
såväl inom som utanför <strong>Högskolan</strong>. De bidrar på olika sätt med värdefull kunskap <strong>och</strong> kompetens.<br />
Nedan följer exempel på intern <strong>och</strong> extern samverkan.<br />
Forskarskolan Entreprenörskap – <strong>Hälsa</strong><br />
Från <strong>och</strong> med den 1 januari 2011 ansvarar CVHI för Forskarskolan för Entreprenörskap <strong>och</strong> <strong>Hälsa</strong> vid<br />
<strong>Högskolan</strong>. Forskarskolan bildades på lärosätet 2006. Mellan 2006–2010 finansierades forskarskolan av<br />
Sparbanksstiftelsen Kronan <strong>och</strong> <strong>Högskolan</strong>. Från 2011 hör forskarskolan till CVHI <strong>och</strong> leds av en av<br />
professorerna i forskningsmiljön. Idag består Forskarskolan av ett tiotal doktorander med hemvist vid<br />
<strong>Högskolan</strong>s tre basmiljöer. Det övergripande syftet med Forskarskolan är att stärka teoretisk <strong>och</strong> praktisk<br />
samverkan i innovation- <strong>och</strong> entreprenörskap, hälsoteknik <strong>och</strong> välbefinnande. Forskarskolan syftar till att<br />
ge doktoranderna en gemensam teoretisk förståelse för innovation <strong>och</strong> entreprenörskap inom hälsoområdet,<br />
att tillsammans med expertis utveckla forskningsresultat kommersiellt samt att stimulera samarbetet<br />
mellan doktorander <strong>och</strong> med externa partners. I ledningen för forskarskolan finns forskare från <strong>Högskolan</strong><br />
<strong>och</strong> representanter för näringslivet.<br />
FoU-centrum Spenshult<br />
Under flera år har forskare inom CVHI samarbetat med FoU-Centrum Spenshult i frågor som bland<br />
annat rör smärta, fysisk aktivitet <strong>och</strong> vård. Under hösten 2011 formaliserades samarbetet ytterligare genom<br />
ett samarbetsavtal mellan <strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong> <strong>och</strong> FoU-Centrum Spenshult (se bilaga 4).<br />
Sedan 2008 är FoU-centrum Spenshult en juridiskt <strong>och</strong> ekonomiskt fristående stiftelse. Verksamheten<br />
bedrivs i anslutning till Spenshult sjukhus <strong>och</strong> flera medarbetare kombinerar sin forskning med kliniskt<br />
arbete. Inom centrat finns åtta disputerade forskare, varav två är docenter <strong>och</strong> tre doktorander. Ytterligare<br />
fyra professorer är knutna till centrat <strong>och</strong> de är engagerade i bland annat handledning av doktorander <strong>och</strong> i<br />
projekt. FoU-centrum Spenshult har ett starkt regionalt, nationellt <strong>och</strong> internationellt nätverk.<br />
Forskningen vid FoU-centrum Spenshult belyser sjukdomar <strong>och</strong> besvär från rörelseorganen utifrån olika<br />
perspektiv, där vårdforskningen <strong>och</strong> den epidemiologiska forskningen bedömts särskilt stark av externa<br />
granskare. CVHI har genom samarbetet med FoU-centrum tillgång till ett flertal epidemiologiska material<br />
<strong>och</strong> även tillgång till patienter för kliniska studier. Funktionshinder <strong>och</strong> hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> är väsentliga områden<br />
i forskningen som bedrivs i tvärprofessionell samverkan mellan sjuksköterskor, sjukgymnaster, arbetsterapeuter,<br />
biomedicinska analytiker <strong>och</strong> läkare. Genom ett mångårigt samarbete med Reumatikerförbundet<br />
finns även brukare med i olika delar av forskningsprocessen.<br />
24
Region Halland <strong>och</strong> länets kommuner<br />
Sedan många år finns ett nära samarbete mellan <strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong> <strong>och</strong> Region Halland både vad<br />
gäller utbildning <strong>och</strong> forskning. Region Halland är en stark tillväxtregion som i sina mål- <strong>och</strong> strategidokument<br />
pekar ut en inriktning som svarar väl mot <strong>Högskolan</strong>s profilering kring hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>. Regionen<br />
(tidigare landstinget) finansierar sedan flera år två till tre doktorandtjänster vid <strong>Högskolan</strong> <strong>och</strong><br />
CVHI:s möjlighet till intensifiering av samarbetet med regionen har stärkts ytterligare i <strong>och</strong> med det avtal<br />
som tecknats mellan regionen <strong>och</strong> <strong>Högskolan</strong> under 2012. Avtalet lyfter fram vårdutveckling, hälsoutveckling<br />
<strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>, liksom gemensam finansiering av fler doktorander, som prioriterade områden. Samverkan<br />
mellan <strong>Högskolan</strong> <strong>och</strong> regionen vad gäller utbildning handlar främst om studenter från <strong>Högskolan</strong>s utbildningar<br />
som bedriver sina verksamhetsförlagda studier inom regionen <strong>och</strong> personal inom hälso- <strong>och</strong><br />
sjukvården som går utbildningar på <strong>Högskolan</strong>. Det finns ett stort intresse bland personalen inom regionen<br />
att vidareutbilda sig <strong>och</strong> många söker <strong>Högskolan</strong>s kurser både på grund- <strong>och</strong> avancerad nivå. Även<br />
intresset för studier på forskarnivå ökar alltmer bland regionens personal.<br />
Inom regionen finns en forsknings-, utvecklings- <strong>och</strong> utbildningsenhet (FoUU) med vilken <strong>Högskolan</strong><br />
samverkat under många år. Flera forskare vid CVHI har haft del av sin tjänst förlagd till denna FoUUenhet<br />
<strong>och</strong> där fungerat som handledare i projekt som personal inom regionen bedrivit. Vidare deltar två<br />
forskare från CVHI i FoUU:s Study-design-board, där olika projekt granskas innan ansökningar om externa<br />
medel genomförs. Inom ramen för FoUU finns också Bio-statistical-board där forskare <strong>och</strong> doktorander<br />
kan få stöd i metodfrågor. Vid behov kan FoUU bidra med stöd till <strong>Högskolan</strong> när det gäller epidemiologisk<br />
metodik <strong>och</strong> registerbaserade metoder. FoU-support är en annan verksamhet som nyligen<br />
startat vid FoUU-enheten. Hit kan personal inom hälso- <strong>och</strong> sjukvården som har projektidéer vända sig<br />
för att få stöd att utveckla sina idéer vidare. En närmare samverkan mellan FoU-support, CVHI <strong>och</strong> Hälsoteknikcentrum<br />
Halland vid <strong>Högskolan</strong> håller för närvarande på att formeras.<br />
CVHI samarbetar sedan många år även med Avdelningen för regional samverkan på Region Halland, som<br />
är inriktat på forsknings- <strong>och</strong> utvecklingsarbete inom socialtjänsten i Hallands län. Huvudmän är länets<br />
sex kommuner <strong>och</strong> Region Halland. Samverkan mellan socialtjänsten på regional nivå <strong>och</strong> CVHI har funnits<br />
sedan början på 1990-talet <strong>och</strong> har varit fruktbar för båda verksamheterna. Forsknings- <strong>och</strong> utvecklingssamverkan<br />
har gällt områden som personlig assistans, psykiatri, arbetslöshet <strong>och</strong> våld bland ungdomar,<br />
funktionshindrades levnadsvillkor, brukarinflytande, alkohol- <strong>och</strong> narkotikavanor, organisations- <strong>och</strong><br />
kompetensutveckling samt utvärderingar av sociala verksamheter. Samverkan inom området har skett både<br />
regionalt <strong>och</strong> lokalt <strong>och</strong> kommit till uttryck på flera sätt, både genom att personal i kommunerna eller vid<br />
Region Halland medverkat i <strong>Högskolan</strong>s verksamhet <strong>och</strong> att personal vid <strong>Högskolan</strong> utvärderat, studerat<br />
eller medverkat i verksamheter som drivs av Regionen eller länets kommuner.<br />
Centrum för Idrottsforskning<br />
Under flera år har forskare inom CVHI samarbetat med forskare vid Centrum för idrottsforskning (CIF)<br />
<strong>och</strong> förutom representation i vetenskapliga råd presenterar CVHI forskare regelbundet forskningsrapporter<br />
i samband med CIFs olika tema- <strong>och</strong> forskningskonferenser. CIF har som uppgift att initiera, samordna,<br />
stödja <strong>och</strong> informera om forskning inom idrottens område, samt skapa förutsättningar för samarbete mellan<br />
forskare vid universitet <strong>och</strong> högskolor <strong>och</strong> andra engagerade inom området. CIF har även i uppdrag av<br />
regeringen att följa upp statens stöd till idrotten. Några av CVHI:s forskare har t ex under senare år haft<br />
uppföljningsuppdrag knutit till Riksidrottsförbundet <strong>och</strong> projektet ”Idrottslyftet” samt bedrivit longitudinella<br />
forskningsprojekt med fokus på idrottspsykologi.<br />
Samverkan med andra forskningsmiljöer <strong>och</strong> forskningsnätverk<br />
I <strong>Högskolan</strong>s forskningsstrategi 2012-2016 (se bilaga 1) står att forskningsmiljöerna förväntas samarbeta<br />
över sektionsgränserna. Under de senaste åren har det anordnats regelbundna seminarier <strong>och</strong> dialog- <strong>och</strong><br />
samverkansmöten för att skapa förutsättningar för att öka samverkan <strong>och</strong> samproduktionen mellan forskningsmiljöerna<br />
på <strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong>. Ambitionen är att ytterligare öka möjligheterna för forskningsmässigt<br />
samarbete både mellan forskargrupperna inom CVHI <strong>och</strong> med andra forskningsmiljöer på <strong>Högskolan</strong>,<br />
liksom med forskare på andra nationella <strong>och</strong> internationella lärosäten samt med partners inom det<br />
25
omgivande samhället. Särskild vikt läggs vid samarbete inom CVHI <strong>och</strong> samverkan med <strong>Högskolan</strong>s andra<br />
forskningsmiljöer.<br />
Inom <strong>Högskolan</strong><br />
Forskargrupper inom CVHI har producerat gemensamma ansökningar om externa medel till projekt, i<br />
vilka även doktorander involverats. Som exempel på gränsöverskridande forskningssamarbete mellan forskningsmiljöer<br />
kan nämnas samarbete med forskare inom informationsteknologi <strong>och</strong> innovationsvetenskap<br />
(Matordning på recept med motiverande samtal, MoR-projektet). Ett annat konkret exempel på samarbetsytor<br />
mellan forskare från olika miljöer på <strong>Högskolan</strong> <strong>Halmstad</strong> är Hälsoteknikcentrum Halland. Här<br />
samlas forskare, lärare, doktorander, företag, användare, de halländska kommunerna samt <strong>Högskolan</strong> för<br />
att gemensamt driva hälsoteknikutvecklingen inom vård-, hälso- <strong>och</strong> omsorgssektorn. Det kan handla om<br />
att utveckla nya <strong>och</strong> förbättrade tjänster <strong>och</strong> produkter samt att bearbeta dessa idéer i förstudier <strong>och</strong> utvecklingsprojekt<br />
för att komma ut på marknaden. Som exempel på samverkansprojekt inom Hälsoteknikcentrum<br />
Halland kan projektet Trygg om natten nämnas, där forskare från flera forskningsmiljöer på<br />
<strong>Högskolan</strong>, däribland CVHI, samarbetat med en halländsk kommun, i syfte att undersöka om hemtjänstens<br />
arbete med nattillsyn kan utvecklas med stöd av tekniska lösningar.<br />
Nationellt <strong>och</strong> nordiskt<br />
Forskare inom CVHI deltar i <strong>och</strong> har kontinuerliga kontakter med flera nationella <strong>och</strong> nordiska forskningsnätverk<br />
<strong>och</strong> forskningsmiljöer. GHP-gruppen samverkar exempelvis med lärosäten som <strong>Högskolan</strong><br />
har avtal med (<strong>Högskolan</strong> i Jönköping, <strong>Högskolan</strong> i Skövde <strong>och</strong> Örebro universitet) men också med<br />
universiteten i Linköping <strong>och</strong> Lund samt med Karolinska Institutet.<br />
GHP forskarna är aktiva inom nationella forskningsnätverk som exempelvis Sexual and Married Life in<br />
Men and Women Suffering a First Myocardial Infarction (SAMMI) ett nationellt nätverk bestående av ca<br />
20 forskare med inriktning mot kardiologisk vård, Psykiatriska Riksföreningens nationella forskarnätverk<br />
samt Children, Health, Intervention, Learning and Development (CHILD), en tvärvetenskaplig forskningsmiljö,<br />
som bedriver nationellt ledande <strong>och</strong> internationellt erkänd forskning kring barn i behov av<br />
särskilt stöd. Vidare ingår forskare i GHP i det skandinaviska nätverket Mental Health Nursing Research<br />
in Scandinavian (MeHNuRse) samt samarbetar med forskare vid <strong>Högskolan</strong> i Silkeborg, <strong>Högskolan</strong> i<br />
Tönsberg <strong>och</strong> <strong>Högskolan</strong> i Gjövik.<br />
Wigforss-gruppen är aktiv i det svenska nationella nätverket för handikappforskning, i forskningsnätverket<br />
för särskoleforskning <strong>och</strong> i CHILD. Forskargruppen har väl etablerade relationer till Malmö högskola,<br />
Göteborgs universitet, Stockholms universitet, Örebro universitet samt Lunds Universitet. Flera nätverk<br />
riktar sig också mot Nordiska partners t ex Nordic Network on Disability Research.<br />
IHF-gruppen genomför kontinuerliga forskningssamarbeten med t ex Football Research Group vid<br />
Linköpings universitet, med idrottsvetenskapliga sektioner vid Malmö högskola <strong>och</strong> Göteborgs universitet<br />
samt med Svenska Fotbollförbundet. Flera nätverk riktar sig också mot Nordiska partners t ex Nordic<br />
Network on Adapted Physical Activity samt Institutet för Idrott <strong>och</strong> Biomekanik vid Syddanskt<br />
Universitet.<br />
Internationellt<br />
Internationellt forskningssamarbete inom profilområdet <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> är centralt för en fortsatt utveckling<br />
av CVHI:s forskning <strong>och</strong> en kommande forskarutbildning. CVHI har lång tradition av samarbete<br />
med forskare på internationella universitet <strong>och</strong> högskolor samt deltagande i flera vetenskapliga internationella<br />
nätverk. I sammanhanget kan nämnas att GHP-gruppen bedriver forskningssamarbete med exempelvis<br />
universitetet i Maryland, universitetet i Leeds, <strong>och</strong> universitetet i Verona.<br />
Wigforssgruppen har ett mångårigt <strong>och</strong> nära samarbete med Center for Disability studies vid universitetet<br />
i Leeds samt universitetet i Chisinau, Moldavien. Utanför Europa finns kontakter med handikappforskare<br />
i t ex Australien <strong>och</strong> Japan samverkan med University of Maryland, ECUST i Shanghai, La Trobe Univer-<br />
26
sity i Melbourne, samt samverkan med International Association for Scientific Studies on Intellectual Disabilities<br />
(IASSID) <strong>och</strong> European Association för Research on Learning and Instruction (EARLI).<br />
Exempel på internationella samarbetspartners för IHF-gruppens medlemmar är Forum for Applied Sport<br />
Psychology (FAST), International Society for Sport Psychology (ISSP), Europeiska Idrottspsykologiförbundet<br />
(FEPSAC), European Network Young Specialists in Sport Psychology (ENYSSP) samt med forskare<br />
vid universitetet i Leipzig <strong>och</strong> Victoria University, Australien.<br />
Samarbete med näringsliv <strong>och</strong> samhälle<br />
För CVHI är samarbetet med det omgivande samhället mycket betydelsefullt. Precis som övriga <strong>Högskolan</strong><br />
i <strong>Halmstad</strong> har CVHI en lång tradition av samverkan med olika aktörer i samhället. I samband med<br />
<strong>Högskolan</strong>s profileringsarbete har samverkan stärkts <strong>och</strong> forskningsområdet <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> är, som tidigare<br />
beskrivits, idag ett av tre strategiska områden för samarbete. CVHI har goda relationer med framförallt<br />
offentlig verksamhet, organisationer, föreningar <strong>och</strong> riksförbund men även med en del privata företag.<br />
De regionala förutsättningarna är gynnsamma för CVHI eftersom Halland är en tillväxtregion med inriktning<br />
som svarar mot <strong>Högskolan</strong>s profil. Region Halland <strong>och</strong> exempelvis <strong>Halmstad</strong>s kommun har valt att<br />
anta strategidokument som är i samklang med lärosätets profilering.<br />
Samarbete med det privata näringslivet finns men har utvecklingspotential till följd av att det finns allt fler<br />
privata aktörer på hälso- <strong>och</strong> handikappområdet. Ett exempel på näringslivssamverkan är den doktorandtjänst<br />
i handikappvetenskap som finansieras av det privata bolaget MISA (Metoder för Individuellt Stöd i<br />
Arbete). Utöver tidigare omnämnda centrala forsknings- <strong>och</strong> samarbetspartners på regional/lokal nivå<br />
(FoU-centrum Spenshult, Region Halland <strong>och</strong> de halländska kommunerna) finns också väletablerat samarbete<br />
med till exempel Hallands Idrottsförbund, brukarorganisationer m.fl. På nationell nivå samarbetar<br />
CVHI med statliga myndigheter som Socialstyrelsen <strong>och</strong> Specialpedagogiska skolmyndigheten. Ofta innebär<br />
samarbetet att forskningsmiljön möter upp FoU-relaterade förfrågningar som kommer från myndigheter,<br />
organisationer <strong>och</strong> föreningar. Det kan handla om allt från utvärderingsuppdrag till avancerad<br />
forskning. Under åren har flera forskningsprojekt på uppdrag av myndigheter <strong>och</strong> organisationer genomförts<br />
<strong>och</strong> CVHI avser att fortsätta med liknande forskningsuppdrag i minst samma omfattning under de<br />
kommande åren.<br />
Kvalitetssäkringssystem<br />
<strong>Högskolan</strong>s KK-miljöutnämning driver på det strategiska kvalitetsarbete <strong>och</strong> de tre KK-miljölärosätena<br />
(Mittuniversitetet, <strong>Högskolan</strong> i Skövde <strong>och</strong> <strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong>) har beslutat att i samarbete genomföra<br />
en total utvärdering av all forskning <strong>och</strong> forskningsnära samproduktion/samverkan under 2013. Utvärderingen,<br />
en så kallad Research Quality Assessment, kommer att ytterligare stärka CVHI:s kvalitet <strong>och</strong> strategiska<br />
kvalitetsarbete <strong>och</strong> ge viktig återkoppling för vidare utvecklingsarbete. Forskarutbildning <strong>och</strong> doktorander<br />
utgör ett eget indikatorområde inom utvärderingen.<br />
Utöver de centrala kvalitetssäkringssystemen på <strong>Högskolan</strong>, vilka också presenteras i del 4, finns inom<br />
CVHI såväl interna som externa system för att kvalitetssäkra forskningen. De interna kvalitetssystemen<br />
utgörs t ex av de ansökningsseminarier som anordnas i anslutning till utlysningar av externa forskningsmedel<br />
från de större forskningsfinansiärerna som exempelvis FAS, Vetenskapsrådet <strong>och</strong> EU. Fyra till fem<br />
gånger per termin anordnar CVHI gemensamma forskningsseminarier riktade till forskningsmiljöns samtliga<br />
medlemmar. Som exempel kan nämnas att under arbetet med framtagandet av föreliggande ansökan<br />
om tillstånd att utfärda examen på forskarnivå inom området hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>, anordnades, under 2011–<br />
2012, fyra gemensamma högre seminarier med inriktning på <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>sfrågor. Vid forskarskolan<br />
Entreprenörskap – <strong>Hälsa</strong> ges doktorander möjlighet att lägga fram <strong>och</strong> få sin forskning diskuterad av en<br />
tvärvetenskaplig peer- <strong>och</strong> expertgrupp. På CVHI:s hemsida finns kontinuerlig <strong>och</strong> uppdaterad information<br />
kring t.ex. pågående <strong>och</strong> avslutade forskningsprojekt. Denna information ger t ex doktorander möjlighet<br />
till lättillgänglig orientering över pågående forskningsverksamhet. Därtill ska läggas även de forskningsseminarier<br />
som respektive forskargrupp inom CVHI anordnar, där konkreta forskningsfrågor i hela forskningsprocessen<br />
diskuteras.<br />
27
Till de externa kvalitetssäkringssystemen hör Region Hallands Bio-statistical-board, dit medlemmar i<br />
CVHI har möjlighet att sända preliminära forskningsplaner baserade på statistiskt underlag för genomgång<br />
<strong>och</strong> kommentarer. Samarbete sker även med Region Hallands Study-design-board, vilket innebär att<br />
forskningsprogram <strong>och</strong> ansökningar ges möjlighet till kritisk värdering av vetenskapligt kompetent personal.<br />
I båda organisationerna ingår seniora forskare från CVHI som medlemmar.<br />
28
3. Forskarutbildningen<br />
I denna del redovisas hur den framtida forskarutbildningen inom området <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> ska organiseras<br />
<strong>och</strong> bedrivas vid <strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong>. De områden som beskrivs är inrättande <strong>och</strong> avveckling av ämne<br />
på forskarnivå, forskarutbildningens utformning samt rekrytering <strong>och</strong> antagning av doktorander. Vidare<br />
tas upp hur handledningen ska organiseras, examinationer, samt hur doktorandernas representation i<br />
beslutande organ <strong>och</strong> deras studiesociala miljö ser ut vid <strong>Högskolan</strong>. I avsnittet presenteras också utbildningar<br />
på grund- <strong>och</strong> avancerad nivå vid <strong>Högskolan</strong> som har anknytning till området <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>,<br />
vars studenter utgör en lokal rekryteringsbas för forskarutbildningen.<br />
Fakultetsnämnden har det övergripande ansvaret för forskarutbildningen. En närmare redogörelse för<br />
nämndens uppgifter <strong>och</strong> ansvarsområden finns i del 4. Fakultetsnämnden har frågor om kvalitetssäkring<br />
<strong>och</strong> utveckling av kvalitetssäkring av forskarutbildning som en stående punkt på sin agenda.<br />
Inrättande <strong>och</strong> avveckling av ämne på forskarnivå<br />
<strong>Högskolan</strong>s styrelse inrättar <strong>och</strong> avvecklar, på rekommendation av fakultetsnämnden, ämnen där forskarutbildning<br />
ska anordnas. Inom området <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> kommer ämnet för forskarutbildningen att vara<br />
<strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> med inriktning omvårdnad, handikappvetenskap <strong>och</strong> idrottspsykologi. Styrelsen beslutar<br />
även om ändringar, sammanslagningar etc. av ämnen på forskarnivå.<br />
Forskarutbildningens utformning<br />
Allmän studieplan<br />
För varje ämne som utbildning på forskarnivå anordnas i ska det enligt högskoleförordningen (1993:100<br />
kap 6) finnas en allmän studieplan. Vid <strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong> definieras ämnen på forskarnivå inom de<br />
områden där lärosätet äger rätt att examinera på forskarnivå. När ämnen på forskarnivå inrättas kan inriktningar<br />
anges. Allmän studieplan för utbildning på forskarnivå i <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> biläggs (bilaga 5).<br />
Individuell studieplan<br />
För varje doktorand ska det upprättas en individuell studieplan för att strukturera <strong>och</strong> organisera utbildningen<br />
för doktoranden. Studieplanen ska omfatta hela utbildningen på forskarnivå men bör vara mer detaljerad<br />
<strong>och</strong> specifik för det närmast kommande året <strong>och</strong> mer översiktlig för kommande år. Studieplanen<br />
upprättas i samråd mellan handledarna <strong>och</strong> doktorand <strong>och</strong> fastställs sedan av forskarutbildningsutskottet.<br />
Den individuella studieplanen ska arkiveras på lärosätet.<br />
Studieplanen ska innefatta en genomgång av handledares <strong>och</strong> doktoranders rättigheter <strong>och</strong> åtaganden för<br />
att utbildningen ska kunna bedrivas på ett effektivt sätt. Forskarutbildning baseras på ömsesidiga åtaganden<br />
från doktorand <strong>och</strong> handledare <strong>och</strong> båda parter har ansvar för att driva utbildningen framåt. En aktuell<br />
individuell studieplan, undertecknad av berörda parter, ska alltid finnas. Den individuella studieplanen<br />
ska innehålla:<br />
• en tidplan för doktorandens forskarutbildning <strong>och</strong> avhandlingsrelaterade arbetsuppgifter, om<br />
obligatoriska kurser <strong>och</strong> utbildningsmoment<br />
• en plan över handledningens omfattning <strong>och</strong> organisering<br />
• en studiefinansieringsplan<br />
• en plan över genomförd <strong>och</strong> planerad tjänstgöring på lärosätet<br />
• vad som i övrigt behövs för att utbildningen under hela studietiden ska kunna bedrivas på ett<br />
effektivt sätt<br />
Studieplanen följs upp muntligt <strong>och</strong> skriftligt varje år. Doktoranden <strong>och</strong> huvudhandledaren ska inför uppföljningen<br />
informera forskarutbildningsutskottet om hur utbildningen framskrider. Vid förändringar i<br />
29
studietakt, t ex frånvaro på grund av sjukdom eller föräldraledighet, ska studieplanen revideras. Forskarutbildningsutskottet<br />
kan då, eller vid annat tillfälle när det är motiverat, göra de ändringar i den individuella<br />
studieplanen som behövs. Utbildningstiden får endast förlängas om det finns särskilda skäl för detta.<br />
Sådana skäl kan vara sjukdom, ledighet för tjänstgöring inom totalförsvaret eller förtroendeuppdrag inom<br />
fackliga organisationer <strong>och</strong> studentorganisationer eller föräldraledighet enligt reglerna i högskoleförordningens<br />
6 kap. 29 §. Mall för individuell studieplan finns i bilaga 6.<br />
Avhandling<br />
Doktorsexamen: För doktorsexamen ska doktoranden författa en avhandling motsvarande 180 hp. Avhandlingen<br />
ska baseras på ett självständigt vetenskapligt arbete inom hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>. Arbetet kan utformas<br />
som ett sammanhängande verk (monografi) eller som en sammanställning av flera rapporter eller<br />
artiklar (sammanläggningsavhandling). Avhandlingen ska i övrigt utformas i överensstämmelse med vad<br />
som föreskrivs i högskoleförordningen. En sammanläggningsavhandling bör innehålla minst fyra delarbeten<br />
samt en sammanhållande ramskrift. Varje delarbete ska ha en kvalitet <strong>och</strong> ett omfång som bedöms<br />
motsvara kraven för att kunna antas för publicering i ett vetenskapligt forum. Minst två delarbeten bör<br />
vara antagna för publicering i vetenskaplig tidskrift vid tidpunkten för disputationen. Ramskriften bör<br />
förutom en sammanfattning innehålla en diskussion av arbetets teoretiska grund <strong>och</strong> anknytning till tidigare<br />
forskning. Sambandet mellan delarbetena ska också belysas <strong>och</strong> diskuteras i ramskriften. Kravet på<br />
självständighet utesluter inte att avhandlingsarbetet kan ingå i ett större forskningsprojekt. I de fall då<br />
avhandlingen eller något/några av dess delarbeten har medförfattare, ska doktorandens individuella insatser<br />
redovisas.<br />
Avhandlingens studier ska ha genomgått vederbörlig etisk granskning enligt gällande lagstiftning. Engelska<br />
förordas som avhandlingsspråk, då med en obligatorisk sammanfattning på svenska. Om avhandlingen<br />
skrivs på svenska, ska avhandlingen ha en sammanfattning på engelska. Regler för examination <strong>och</strong> disputation<br />
framgår av SFS 1993:100 19 . Avhandlingen ska försvaras vid en offentlig disputation. Betyg för doktorsavhandling<br />
beslutas av betygsnämnd <strong>och</strong> kan vara Godkänd eller Underkänd. Prov som ingår i utbildningen<br />
ska bedömas enligt det betygssystem som det aktuella lärosätet föreskriver.<br />
Licentiatexamen: För licentiatexamen ska den studerande författa en vetenskaplig uppsats omfattande 90<br />
hp, alternativt minst två vetenskapliga artiklar <strong>och</strong> en ramskrift. Licentiatarbetet ska visa att doktoranden<br />
kan redogöra för metodik <strong>och</strong> resultat på ett logiskt <strong>och</strong> vetenskapligt sätt. Uppsatsen/artiklarna ska uppfylla<br />
kraven för publicering i ett vetenskapligt forum. Kravet på självständighet utesluter inte att uppsatsarbetet/artiklarna<br />
kan ingå i ett större forskningsprojekt. I de fall då uppsatsen/artiklarna har medförfattare<br />
ska avhandlingsförfattarens individuella insatser redovisas. Licentiatuppsatsen/artiklarna ska försvaras<br />
muntligt vid ett offentligt seminarium. Arbetet bedöms med något av betygen Godkänd eller Underkänd.<br />
Vid betygsättningen ska hänsyn tas till innehållet i arbetet <strong>och</strong> försvaret av detsamma. Betyg sätts av examinator.<br />
Prov som ingår i utbildningen ska bedömas enligt det betygssystem som det aktuella lärosätet<br />
föreskriver.<br />
Studiekurser <strong>och</strong> seminarier<br />
Utbildning på forskarnivå avseende doktorsexamen omfattar studiekurser, som sammantaget uppgår till<br />
minst 60 hp. Utbildning på forskarnivå avseende licentiatexamen omfattar studiekurser, som sammantaget<br />
uppgår till minst 30 hp (se tabell 5). Kurser, seminarier <strong>och</strong> aktiv medverkan i konferenser är obligatoriska<br />
moment för både licentiat- <strong>och</strong> doktorsexamen. Dessutom kan individuella litteraturkurser läggas upp i<br />
samråd med handledare <strong>och</strong> examinator. Vissa studiekurser kan ges i samverkan med andra lärosäten.<br />
19 Med vissa förändringar, se SFS 2010:1064<br />
30
Tabell 5. Översikt över högskolepoäng för utbildning som avser leda till doktorsexamen respektive<br />
licentiatexamen i <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> vid <strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong>.<br />
Översikt över<br />
utbildningens<br />
uppläggning <strong>och</strong><br />
examenskrav<br />
Kurser/prov högskolepoäng<br />
(hp)<br />
Obligatoriska kurser<br />
Kurser/prov högskolepoäng<br />
(hp)<br />
Valbara kurser<br />
31<br />
Avhandling respektive uppsats,<br />
högskolepoäng (hp)<br />
Summa<br />
högskole-‐<br />
poäng (hp)<br />
Doktorsexamen 45 hp 15 hp 180 hp 240 hp<br />
Licentiatexamen 30 hp __ 90 hp 120 hp<br />
Enligt <strong>Högskolan</strong>s systematiska kvalitetssäkring ska doktoranden aktivt delta i de seminarier som anordnas<br />
kring avhandlingsarbeten <strong>och</strong> annan pågående forskningsverksamhet. Doktoranderna ska vid dessa seminarier<br />
presentera sina forskningsidéer <strong>och</strong> avhandlingsplaner samt vara diskutand på andra doktoranders<br />
arbeten. Vid minst tre tillfällen ska doktoranden presentera sitt avhandlingsprojekt:<br />
• Planeringsseminarium – en genomarbetad avhandlingsplan presenteras<br />
• Halvtidsseminarium (eller licentiatseminarium) – avhandlingsarbetet presenteras efter halva<br />
studietiden<br />
• Slutseminarium – avhandlingsmanus presenteras<br />
Vid slutseminariet granskas avhandlingsmanus av såväl extern granskare som intern läsgrupp. Om möjligt<br />
används också extern granskare vid halvtidsseminariet.<br />
Ett ytterligare led i <strong>Högskolan</strong>s systematiska kvalitetssäkring är att doktoranden under studietiden förväntas<br />
presentera vetenskapliga papers på nationella <strong>och</strong> internationella konferenser. Vår strävan är att samtliga<br />
doktorander ska skaffa sig såväl nationella som internationella vetenskapliga nätverk.<br />
Forskarutbildningen kommer att ges på både svenska <strong>och</strong> engelska. Ett mål för forskarutbildningen är att<br />
doktoranden ska visa förmåga att i både nationella <strong>och</strong> internationella sammanhang muntligt <strong>och</strong> skriftligt<br />
kunna redogöra för sina studier <strong>och</strong> slutsatser <strong>och</strong> på ett tydligt sätt diskutera med olika intressentgrupper<br />
vilka argument <strong>och</strong> kunskaper som ligger bakom forskningsresultaten.<br />
Forskarutbildningskurser<br />
Obligatoriska kurser för doktorsexamen 20<br />
I kursdelen av forskarutbildningen ska 45 av högskolepoängen utgöras av obligatoriska kurser. Resterande<br />
15 högskolepoäng är valbara kurser.<br />
De fem obligatoriska kurserna i forskarutbildningen är:<br />
1. Introduktionskurs för doktorander 7.5 hp<br />
2. Vetenskapsteori <strong>och</strong> forskningsetik 7.5 hp<br />
3. <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> 15 hp<br />
4. Vetenskapliga metoder I, 7.5 hp<br />
5. Vetenskapliga metoder II, 7.5 hp<br />
Introduktionskurs för doktorander 7.5 hp<br />
Kursen är gemensam för alla forskarstuderande som genomför sin utbildning vid <strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong>.<br />
Kursen syftar till att ge grundläggande färdigheter som behövs på forskarnivå. Kursen avser att fungera<br />
som identitetsskapande för nyantagna studenter på forskarnivå. Kursen är indelad i delkurser inom forskningsetik<br />
(2.5 hp), högskolepedagogik (2 hp) <strong>och</strong> vetenskapsteori (3 hp).<br />
20 I bilaga 7 presenteras kursplanerna för de obligatoriska kurserna.
Vetenskapsteori <strong>och</strong> forskningsetik 7.5 hp<br />
Kursens mål är att de studerande ska få en fördjupad förståelse för <strong>och</strong> kunskap om de vetenskapsteoretiska<br />
<strong>och</strong> forskningsetiska grunderna inom området <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>. Särskilt behandlas i detta sammanhang<br />
systemteori. I kursen belyses <strong>och</strong> analyseras centrala forskningsproblem, likheter <strong>och</strong> skillnader mellan<br />
kunskapsteoretiska traditioner, centrala modeller <strong>och</strong> teorier liksom metodologiska positioner inom området.<br />
Kursen behandlar forskningsetiska regelverk, särskilt vad gäller forskning om <strong>och</strong> med personer med<br />
nedsatt beslutskapacitet eller särskild utsatthet, <strong>och</strong> etiska frågor i relation till kvalitativa <strong>och</strong> kvantitativa<br />
forskningsansatser.<br />
<strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> 15 hp<br />
Kursens mål är att den forskarstuderande ska tillägna sig fördjupade kunskaper om teoretiska förklaringar<br />
<strong>och</strong> tvärvetenskapliga perspektiv på hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>. En systemteoretisk grund genomsyrar kursen, som<br />
behandlar olika livsområden som arbete, fri tid, sociala nätverk, kopplingar mellan strukturella faktorer<br />
som till exempel fattigdom <strong>och</strong> ohälsa, levnadsvillkor <strong>och</strong> ohälsa samt kunskap om att leva med ohälsa/funktionsnedsättningar.<br />
Särskilt belyses kunskaper om faktorer <strong>och</strong> processer som determinerar <strong>och</strong> predicerar<br />
människors hälsa på individ-, grupp- <strong>och</strong> samhällsnivå.<br />
Kursen avser att fördjupa studenternas kunskap om hur välfärdssystemen påverkar människors villkor när<br />
det gäller hälsa, makt <strong>och</strong> delaktighet i samhället liksom miljöfaktorers betydelse för hälsa <strong>och</strong> ohälsa. Vidare<br />
syftar kursen till att den forskarstuderande – utifrån ett holistiskt synsätt på hälsa, <strong>och</strong> inom inriktningarna<br />
omvårdnad, handikappvetenskap eller idrottspsykologi, – tillägnar sig fördjupade kunskaper om<br />
preventiva <strong>och</strong> hälsofrämjande interventioner, som avser att påverka <strong>livsstil</strong>, levnadsvanor <strong>och</strong> beteenden,<br />
samt kunskaper om utvärdering av dessa interventioner.<br />
Vetenskapliga metoder I, 7.5 hp<br />
Kursens mål är att den forskarstuderande ska tillägna sig fördjupade kunskaper om ontologiska <strong>och</strong> epistemologiska<br />
grunder för kvalitativ <strong>och</strong> kvantitativ forskningsmetod samt kunskap om olika analysnivåer i<br />
enlighet med ett systemteoretiskt perspektiv. Den forskarstuderande ska också tillägna sig fördjupade kunskaper<br />
när det gäller planering av empiriska studier inom området <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>, de principer som utgör<br />
grund för ställningstagande i valet av datainsamling samt val <strong>och</strong> tillämpning av relevanta metoder för<br />
analys <strong>och</strong> tolkning av data. Den forskarstuderande ska dessutom tillägna sig fördjupade kunskaper <strong>och</strong><br />
förståelse för kvalitets-, trovärdighets- <strong>och</strong> giltighetsanspråk i en kvalitativ studie, innebörden av validitet<br />
<strong>och</strong> reliabilitet i kvantitativa studier samt därtill förknippade forskningsetiska ställningstaganden.<br />
Vetenskapliga metoder II, 7.5 hp<br />
Kursens mål är att den forskarstuderande ska utveckla sitt vetenskapliga förhållningssätt <strong>och</strong> kunna<br />
genomföra forskningsarbete inom området hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>. Den forskarstuderande ska utveckla en fördjupad<br />
förmåga att på ett självständigt sätt kunna använda tekniker för att bearbeta <strong>och</strong> analysera data<br />
insamlad med hjälp av kvalitativa <strong>och</strong> kvantitativa metoder på såväl mikro-, som meso- <strong>och</strong> makronivå.<br />
Efter avslutad kurs förväntas den forskarstuderande ha kunskap om uppbyggnaden hos några metoder för<br />
kvalitativ analys samt deras för- <strong>och</strong> nackdelar <strong>och</strong> användningsmöjligheter, liksom kunskaper om deltagarbaserade<br />
metoder. Kursens mål är också att den forskarstuderande ska ha kunskap i statistisk inferens<br />
för bivariat analys <strong>och</strong> kunna använda multivariata metoder som faktoranalys, variansanalys <strong>och</strong> regressionsanalys.<br />
Vidare är kursens mål att den forskarstuderande ska ha kunskap om longitudinella studier,<br />
epidemiologiska metoder <strong>och</strong> registerbaserade metoder inom området <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>.<br />
Valbara kurser för doktorsexamen<br />
Utöver de obligatoriska kurserna finns valbara kurser på 15 hp. Nedan ges exempel på valbara kurser som<br />
kan stödja fördjupningen inom den inriktning doktoranderna har (omvårdnad, handikappvetenskap eller<br />
idrottspsykologi)<br />
1. Forskningsdesign <strong>och</strong> metod, kurser specifika för respektive inriktning, 7.5 hp<br />
32
2. Ämnes- eller metodfördjupande kurser av relevans för avhandlingsarbetet, 7.5 hp<br />
3. Vetenskaplig kommunikation, 7.5 hp<br />
4. Högskolepedagogik, 7.5 hp<br />
5. Innovation <strong>och</strong> förändring 7.5 hp<br />
6. Individuell litteraturkurs 7,5 hp<br />
7. Nutritionsepidemiologi 7.5 hp<br />
Forskarkurser som ges utanför <strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong>, vid andra universitet <strong>och</strong> högskolor inom eller<br />
utom Sverige, kan tillgodoräknas i kursdelen efter godkännande av handledaren i samråd med handledarkollegiet.<br />
Obligatoriska kurser för licentiatexamen<br />
I kursdelen av forskarutbildningen ska 30 av högskolepoängen tas som obligatoriska kurser.<br />
De tre obligatoriska kurserna i forskarutbildningen är:<br />
1. Introduktionskurs för doktorander, 7.5 hp<br />
2. <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>, 15 hp<br />
3. Vetenskapliga metoder I, 7.5 hp<br />
Rekrytering av doktorander<br />
Den planerade utbildningen på forskarnivå avser att erbjuda studerande med relevanta ämnesbakgrunder<br />
antagning till gemensam forskarutbildning. Rekryteringen av doktorander kommer att genomföras via<br />
nationella <strong>och</strong> internationella utlysningar. Ambitionen är att rekrytera doktorander som har intresse för<br />
hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> <strong>och</strong> som kombinerar två eller flera av inriktningarna. Vidare kommer både jämställdhets-<br />
<strong>och</strong> mångfaldsaspekter att beaktas bl.a. genom att sträva efter en jämn könsfördelning. I nuläget är de<br />
kvinnliga doktoranderna i klar majoritet inom omvårdnad <strong>och</strong> handikappvetenskap medan inriktningen<br />
idrottspsykologi har manlig dominans. Antagning av doktorander ska ske vartannat år. Inledningsvis räknar<br />
vi med att utbilda tio doktorander; sex nyrekryterade <strong>och</strong> fyra som i dagsläget finns inskrivna vid högskolor<br />
<strong>och</strong> universitet som <strong>Högskolan</strong> har skrivit avtal med, men som handleds av docenter <strong>och</strong> professorer<br />
vid <strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong>. Avtal finns med <strong>Högskolan</strong> i Jönköping (HJ) <strong>och</strong> med Hälsohögskolan<br />
vid HJ, Linnéuniversitet <strong>och</strong> med Örebro universitet. I bilaga 8 återfinns avtalen <strong>och</strong> i bilaga 9 redovisas<br />
antalet doktorander i relevanta forskarutbildningsämnen som år 2012 finansieras av <strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong><br />
men som är antagna vid andra lärosäten.<br />
Omkring 10 500 studenter läser vid <strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong>, vilket motsvarar ca 5 600 helårsstudenter. Vår<br />
uppfattning är att den lokala rekryteringsbasen är mycket god inom de inriktningar som är aktuella för den<br />
planerade forskarutbildningen. Lärosätets studenter på magisterprogram (särskilt i handikappvetenskap<br />
<strong>och</strong> idrottspsykologi), liksom studenter på specialistsjuksköterskeutbildningarna på avancerad nivå, utgör<br />
naturliga rekryteringsgrupper. Dessutom har studenter i masterprogrammet <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>, som idag<br />
har huvudområde omvårdnad, möjlighet att fortsätta sin akademiska utbildning på den planerade forskarutbildningen.<br />
Inom en snar framtid kommer detta mastersprogram att breddas så att även studenter med<br />
huvudområdena handikappvetenskap <strong>och</strong> idrottspsykologi kan erbjudas masterexamen inom hälsa <strong>och</strong><br />
<strong>livsstil</strong>.<br />
Den idrottspsykologiska inriktningen har byggt upp ett nätverk med tolv europeiska universitet, som ingår<br />
i en gemensam plattform för utbildning på avancerad nivå (European Masters in Sport and Exercise Psychology).<br />
Detta innebär bland annat att ett flertal europeiska magisterstudenter söker sig till <strong>Högskolan</strong> för<br />
att slutföra sina studier. Dessa studenter utgör också en potentiell rekryteringsbas för forskarutbildningen.<br />
Det nya grundutbildningsprogrammet i Hälsoteknik, som planeras starta de närmaste åren, ligger väl i<br />
33
linje med området <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>. Den långsiktiga planen är att även erbjuda detta ämne på avancerad<br />
nivå, vilket ytterligare ökar studentunderlaget för forskarutbildningen.<br />
Personal inom Region Halland <strong>och</strong>, i viss mån, länets kommuner utgör en god rekryteringsbas till forskarutbildningen.<br />
Vi har också fått många kvalificerade sökanden från hela landet till våra utlysta doktorandanställningar<br />
inom området.<br />
Antagning av doktorander<br />
För att bli antagen till utbildning på forskarnivå inom området <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> krävs att den sökande har<br />
dels grundläggande behörighet, dels särskild behörighet. Den sökande ska dessutom ha sådan förmåga i<br />
övrigt som behövs för att tillgodogöra sig utbildningen. Antagningen följer kraven på grundläggande behörighet<br />
<strong>och</strong> särskild behörighet som beskrivs i Högskoleförordningen (1993:100), kapitel 7. Med särskild<br />
behörighet avses att studenten avlagt examen på avancerad nivå inom ett område som är relevant för området<br />
<strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>.<br />
Utländsk högskoleutbildning<br />
Vid bedömning av behörigheten för sökande med utländsk högskoleutbildning bör i de flesta fall den<br />
utbildning som ger grundläggande behörighet till utbildning på forskarnivå i det land där den utfärdas<br />
också ge grundläggande behörighet till utbildning i vid <strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong>. För de fall där undervisningsväsendet<br />
skiljer sig så väsentligt från det i Sverige eller då osäkerhet råder om utbildningsväsendets<br />
kvalitet bör yttrande från Högskoleverket inhämtas.<br />
Behörighets- <strong>och</strong> lämplighetsprövning<br />
All behörighets- <strong>och</strong> lämplighetsprövning görs av studierektor för forskarutbildningen, efter samråd med<br />
ledningen för CVHI. Validering eller dispensprövning utförs också i förekommande fall av studierektor i<br />
samråd med forskningsmiljöns ledning. Vid alla prövningar ska samråd ske med de forskare/lärare som kan<br />
komma ifråga som handledare. Tilltänkt huvudhandledare ska yttra sig över sökandes behörighet <strong>och</strong><br />
lämplighet. Lämplighetsprövningen ska utföras inom ramen för behörighetsprövningen. Endast den som<br />
bedöms lämplig att bedriva forskarstudier ska antas. Det är främst sökandes vetenskapliga mognad, omdöme<br />
<strong>och</strong> förmåga till självständig kritisk analys som skall bedömas.<br />
Urval<br />
Urvalet ska göras bland de sökande som uppfyller behörighetskraven. Vid urvalet utgör graden av sökandens<br />
vetenskapliga mognad, förmåga till självständigt omdöme <strong>och</strong> kritisk analys viktiga aspekter. Studieresultaten<br />
i kurser på avancerad nivå <strong>och</strong> kvaliteten på självständiga arbeten är av stort intresse vid urvalet.<br />
Vid annonseringen anges de särskilda krav som skall vara uppfyllda för att antas som doktorand. Sådana<br />
krav ska formuleras t.ex. vad gäller kunskap som erhållits vid utbildningar inom grundnivå <strong>och</strong> avancerad<br />
nivå med vissa specifika inriktningar.<br />
Urvalet görs av ledningen för CVHI tillsammans med tilltänkt huvudhandledare. Samråd sker med<br />
sektionens ledning <strong>och</strong> studierektor för utbildning på forskarnivå, inför antagningen.<br />
Antagning<br />
Utbildningen på forskarnivå inom <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> kan leda till två examina, licentiatexamen eller doktorsexamen.<br />
Den som antagits för studier till doktorsexamen kan avlägga licentiatexamen som en etapp i<br />
studierna. Studerande som antagits till utbildning på forskarnivå för att avlägga licentiatexamen <strong>och</strong> som<br />
senare vill fortsätta till doktorsexamen måste ansöka på nytt om detta.<br />
Innan beslut om antagning fattas ska en välgrundad diskussion genomföras med tilltänkt doktorand för att<br />
klargöra slutmålet med studierna, licentiat- eller doktorsexamen.<br />
34
Till utbildningen antas det antal forskarstuderande som vi har tillräckliga resurser för att handleda, godtagbara<br />
studievillkor i övrigt för <strong>och</strong> studiefinansiering för hela forskarutbildningstiden.<br />
Kravet på studiefinansiering för hela forskarutbildningstiden innebär att bedömning ska ske av att det är<br />
möjligt att finansiera doktoranden genom anställning samt att resurser för handledning är säkerställda.<br />
Dessutom får person antas till utbildning på forskarnivå om resurser för handledning <strong>och</strong> godtagbara studievillkor<br />
i övrigt finns <strong>och</strong> om den sökande har annan form av finansiering, t.ex. finansiering av annan<br />
huvudman (t.ex. industridoktorander) eller yrkesverksamhet som kan kombineras med forskarstudierna.<br />
Vid bedömningen av ”annan form av finansiering” är det Sektionen för hälsa <strong>och</strong> samhälle, där CVHI hör<br />
hemma, som har ansvaret för att bedömningen baseras på ett tillfredsställande underlag. Antagning får ske<br />
om sektionen finner att studiefinansieringen kan säkras under hela forskarutbildningstiden. Förändras eller<br />
upphör de ekonomiska grunderna under forskarutbildningstiden ansvarar sektionen för att förutsättningar<br />
för fortsatt forskarutbildningsfinansiering skapas.<br />
Ansökan om antagning till utbildning på forskarnivå ska göras på särskilt formulär. Till ansökan ska bifogas<br />
styrkta betygsavskrifter över avlagda akademiska examina jämte övriga handlingar som sökanden önskar<br />
åberopa. Har sökanden med sig ”egen finansiering”, för en del av eller för hela studietiden, ska det underlag<br />
som behövs för bedömningen av studiefinansieringen biläggas.<br />
Fakultetsnämnden fattar beslut om antagning till utbildning på forskarnivå.<br />
Beslut om eventuella tillgodoräknanden av tidigare kurser görs av handledarkollegiet efter föredragning av<br />
huvudhandledare.<br />
Handledarkompetens <strong>och</strong> handledarstruktur<br />
Anställd vid <strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong> som är docent eller professor <strong>och</strong> som genomgått handledarutbildning<br />
om 7,5 hp är behörig huvudhandledare för doktorander inom <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>. Även personer som inte<br />
har sin huvudsakliga anställning vid <strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong> är behöriga huvudhandledare om de är docenter<br />
eller professorer, har handledarutbildning samt en tydlig anknytning till <strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong>. Exempel<br />
på sådan väsentlig anknytning är om de är gästprofessorer eller adjungerade professorer. Andra exempel<br />
på väsentlig anknytning är om <strong>Högskolan</strong> har strategiska avtal på forskarnivå med det lärosäte där huvudhandledare<br />
har sin huvudsakliga anställning. I det fall huvudhandledare inte har sin huvudsakliga anställning<br />
vid lärosätet ska det finnas minst en biträdande handledare som har sin huvudsakliga anställning vid<br />
<strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong>. Huvudhandledaren ska vara kompetent inom den inriktning som doktorandens<br />
utbildning på forskarnivå ska bedrivas. Eftersom den planerade utbildningen är tvärvetenskaplig bör handledarnas<br />
kompetens komplettera varandra. Minst en av handledarna ska vara forskningsverksam i den<br />
forskningsmiljö där doktoranden ska genomföra sina studier.<br />
Anställd vid <strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong> som har doktorsexamen, eller motsvarande utländsk examen, är behörig<br />
att vara biträdande handledare. Även personer som inte har sin huvudsakliga anställning vid <strong>Högskolan</strong><br />
i <strong>Halmstad</strong> är behöriga biträdande handledare om de har en doktorsexamen, eller motsvarande<br />
utländsk examen.<br />
Biträdande handledare som inte redan genomgått handledarutbildning förväntas göra det så snart tillfälle<br />
ges efter att de blivit utsedda som biträdande handledare. <strong>Högskolan</strong> har hittills anordnat utbildningar i<br />
forskarhandledning vartannat år med syfte att öka deltagarnas kunskaper om handledning inom forskarutbildning<br />
<strong>och</strong> öka deras medvetenhet om sin egen handledarroll. Kursen vänder sig till professorer, docenter<br />
<strong>och</strong> blivande docenter vid lärosätet. Utbildningen ska ge möjlighet till utbyte av erfarenheter <strong>och</strong><br />
reflektion kring litteratur som behandlar forskarhandledning. Utbildningen är gemensam för alla sektioner<br />
vid lärosätet <strong>och</strong> utgör på så sätt en mötesplats för blivande handledare både inom <strong>och</strong> utanför CVHI.<br />
Därutöver finns forskare/lärare som har genomgått motsvarande utbildning vid andra lärosäten.<br />
35
Som framgår av Tabell 6 finns för närvarande 16 seniora lärare/forskare (varav två gästprofessorer) på<br />
lärosätet, vilka kan vara huvudhandledare för presumtiva doktorander inom <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> (inriktning<br />
omvårdnad, handikappvetenskap <strong>och</strong> idrottspsykologi). Respektive huvudhandledares forskningsspecialitet<br />
anges särskilt i tabellen. Handledarnas CV, kompletta publikationsförteckningar 10 år bakåt <strong>och</strong> bibliometrisk<br />
analys av publikationerna återfinns i bilagorna 10, 11 <strong>och</strong> 12. I bilagorna 13, 14 <strong>och</strong> 15 redovisas<br />
övriga disputerade lärare <strong>och</strong> forskare som finns inom området <strong>och</strong> som kan fungera som biträdande handledare,<br />
deras CV samt kompletta publikationsförteckningar 10 år bakåt. Antalet bedöms vara en tillräcklig<br />
kritisk massa för att upprätthålla hög kvalitet, men avsikten är att öka huvudhandledningsresurserna genom<br />
intern meritering av disputerade lärare samt nyrekrytering av seniora lärare/forskare, eftersom åldersstrukturen<br />
bland seniora forskare är relativt hög. Två av de seniora forskarna som har uppnått pensionsålder<br />
är villiga att bidra i forskarutbildningen men med en lägre tjänstgöringsgrad.<br />
<strong>Högskolan</strong> har, utöver det sedvanliga årliga anslaget som avsätts till meriteringsbidrag för enskilda personer<br />
för att kunna meritera sig <strong>och</strong> söka <strong>och</strong> bli antagna som docenter eller bli befordrade till professorer, avsatt<br />
ytterligare 3,2 miljoner för ett särskilt 2-årigt docent- <strong>och</strong> professorsmeriteringsprogram riktat till kvinnor<br />
med start ht 2012. Totalt har 10 kvinnor fått 40 % av sin tjänst under två år för meritering. En av dem<br />
som fått meriteringsbidrag är lektor i Omvårdnad. Över en treårsperiod beräknar vi att en person inom<br />
CVHI meriterat sig <strong>och</strong> uppnått professorskompetens <strong>och</strong> minst sex personer docentkompetens. Inom<br />
handikappvetenskap finns två tjänster utannonserade varav den ena förmodligen kommer att tillsättas med<br />
en docentkompetent lärare.<br />
Tabell 6. Handledarresurser inom området <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong><br />
Namn Anställning Anställningsform Akademisk titel <strong>och</strong><br />
inriktning<br />
Barbro<br />
Arvidsson<br />
Colin<br />
Barnes<br />
Stefan<br />
Bergman<br />
Ann<br />
Bremander<br />
Cathrine<br />
Hildingh<br />
Gunnar<br />
Johansson<br />
Urban<br />
Johnson<br />
Magnus<br />
Lindwall<br />
Gästpro-‐<br />
fessor<br />
Gästpro-‐<br />
fessor<br />
Gäst-‐<br />
professor<br />
Tidsbegränsad<br />
anställning<br />
Tidsbegränsad<br />
anställning<br />
Samarbetsavtal med<br />
FoU-‐centrum<br />
Spenshult<br />
Docent Samarbetsavtal med<br />
FoU-‐centrum<br />
Spenshult<br />
Professor Tillsvidareanställning<br />
anställning<br />
Professor i<br />
omvårdnad<br />
Professor i handi-‐<br />
kappvetenskp<br />
Docent i<br />
experimentell<br />
reumatologi<br />
Docent i medicinsk<br />
vetenskap<br />
Professor i<br />
omvårdnad<br />
Professor Tillsvidareanställning Professor i<br />
hälsovetenskap,<br />
folkhälsovetenskap<br />
<strong>och</strong> kostvetenskap<br />
Professor Tillsvidareanställning Professor i<br />
idrottspsykologi<br />
Docent Tillsvidareanställning<br />
(tj. ledig 90%)<br />
Docent i<br />
idrottspsykologi<br />
36<br />
Anställ-‐<br />
ningens<br />
omfattning<br />
vid<br />
<strong>Högskolan</strong><br />
Planerad<br />
tjänstgöring av<br />
heltid i<br />
forskarutbild-‐<br />
ningen inom<br />
området<br />
Handledare i<br />
forskarutbildningsämnet<br />
<strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> med<br />
inriktning <strong>och</strong><br />
forskningsspecialitet<br />
10 % 10 % Omvårdnad<br />
Processorienterad<br />
handledning, psykiatrisk<br />
omvårdnad, kronisk<br />
smärta vid reumatisk<br />
sjukdom<br />
20 % 15 % Handikappvetenskap<br />
Disability studies. The<br />
social model<br />
20 % 20 % Omvårdnad<br />
Reumatologi, långvarig<br />
smärta i rörelseorganen<br />
20 % 20 % Omvårdnad<br />
Reumatologi,<br />
inflammatoriska<br />
ryggsjukdoma r-‐<br />
konsekvenser för individ<br />
<strong>och</strong> samhälle<br />
100 % 50 % Omvårdnad<br />
Kardiologisk omvårdnad,<br />
prevention rehabilitering<br />
100 % 50 % Omvårdnad<br />
Kost <strong>och</strong> hälsa<br />
100 % 50 % Idrottspsykologi<br />
Psykologiska perspektiv<br />
på idrottsskada<br />
100 % 10 % Idrottspsykologi<br />
Psykologiska perspektiv<br />
på fysisk aktivitet <strong>och</strong><br />
hälsa<br />
Lotta Linge Docent Tillsvidareanställning Docent i psykologi 50 % 25 % Psykologi<br />
Barn, humor <strong>och</strong><br />
bemästringsstrategier
Jens<br />
Nygren<br />
Ingela<br />
Skärsäter<br />
Natalia<br />
Stambulova<br />
Petra<br />
Svedberg<br />
Magnus<br />
Tideman<br />
Åsa<br />
Wengelin<br />
Kristina<br />
Ziegert<br />
Docent Tillsvidareanställning Docent i medicinsk 100 % 50 % Omvårdnad<br />
vetenskap<br />
Psykisk hälsa hos barn<br />
Professor Tillsvidareanställning Professor i<br />
100 % 50 % Omvårdnad<br />
omvårdnad<br />
Omvårdnad vid psykisk<br />
ohälsa, prevention, stöd<br />
<strong>och</strong> rehabilitering<br />
Professor Tillsvidareanställning Professor i<br />
100 % 50 % Idrottspsykologi<br />
idrottspsykologi<br />
Karriärövergångar inom<br />
idrott<br />
Docent Tillsvidareanställning Docent i omvårdnad 100 % 50 % Omvårdnad<br />
Hälsofrämjande insatser<br />
med fokus på omvårdnad<br />
<strong>och</strong> psykiatrisk vård<br />
Professor Tillsvidareanställning Professor i<br />
100 % 50 % Handikappvetenskap<br />
handikappvetenskap<br />
Sociala perspektiv,<br />
konstruktioner<br />
avvikelser/normalitet<br />
Docent Tillsvidareanställning Docent i<br />
100 % 20 % Handikappvetenskap<br />
(tj. ledig 80 %) handikappvetenskap<br />
Språk <strong>och</strong><br />
kommunikation<br />
Docent Tillsvidareanställning Docent i omvårdnad 100 % 50 % Omvårdnad<br />
Familjefokuserad<br />
omvårdnad. Stärkande<br />
<strong>och</strong> stödjande<br />
hälsoprocesser i<br />
avgörande livssituationer<br />
Utöver handledarna <strong>och</strong> forskningsmiljöns aktiviteter kommer det att finnas ytterligare strukturer som<br />
bidrar till att stödja doktoranden under forskarutbildningen. Ett sätt är att en gång om året erbjuda doktorander<br />
att träffa andra seniora forskare än handledarna för att diskutera sin egen utveckling, avhandlingsprojektet<br />
<strong>och</strong> hur handledningen fungerar.<br />
Examination<br />
Prov som ingår i kurserna på forskarnivå, ska bedömas enligt det betygssystem som <strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong><br />
föreskriver (Underkänd eller Godkänd). Betyg beslutas av en av lärosätet utsedd lärare - examinator. Betyg<br />
för doktorsavhandling ska beslutas av betygsnämnd, som utses särskilt för varje avhandling.<br />
Doktorsavhandlingen ska bedömas med något av betygen Underkänd eller Godkänd. Examensmålen ska<br />
vara uppfyllda <strong>och</strong> vid betygsättningen ska hänsyn tas till innehållet i avhandlingen <strong>och</strong> försvaret av<br />
densamma. En betygsnämnd ska bestå av tre eller fem ledamöter. Forskarutbildningsutskottet fattar beslut<br />
om antalet ledamöter. Minst en av ledamöterna i betygsnämnden utses bland lärarna inom den egna<br />
fakultetsnämnden. Betygsnämnden ska utse ordförande inom gruppen. Opponenten <strong>och</strong> huvudhandledaren<br />
har rätt att vara närvarande vid sammanträden med betygsnämnden <strong>och</strong> delta i överläggningarna<br />
men inte i besluten. Betygsnämnden kan fatta beslut när alla ledamöter är närvarande. Som nämndens<br />
beslut ska den mening gälla som de flesta enar sig om. Nämnden ska avgöra om beslutet ska motiveras <strong>och</strong><br />
om reservation görs ska den redovisas skriftligt, om inte lärosätet har meddelat särskilda föreskrifter om<br />
detta.<br />
Studierektor för forskarutbildningen<br />
Studierektor för forskarutbildning inom <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> har en viktig funktion genom att ha en organisatorisk<br />
överblick över utbildningen som helhet. Studierektor kommer att ansvara för beredning av ärenden<br />
till fakultetsnämndens forskarutbildningsutskott, beredning av kurser som ska ingå i forskarutbildningen<br />
samt viss administration såsom utseende av kursansvariga <strong>och</strong> kursbudget. Studierektor ansvarar också för<br />
att forskarutbildningen utvärderas. I arbetsuppgifterna ingår vidare att granska forskarstuderandes individuella<br />
studieplaner <strong>och</strong> anställningsvillkor, att ansvara för att det finns enhetliga regler för hur halvtids-<br />
<strong>och</strong> slutseminarier ska gå till <strong>och</strong> att vara ett stöd för handledare <strong>och</strong> forskarstuderande i planering <strong>och</strong><br />
37
uppföljning av utbildningen. Studierektor för forskarutbildningen utses av fakultetsnämnden <strong>och</strong> kommer<br />
att rekryteras internt bland CVHI:s seniora forskare.<br />
Doktorandernas representation i beslutsorgan<br />
Doktorander är i en speciell situation eftersom de är både studenter <strong>och</strong> anställda. Deras möjligheter att<br />
påverka sin situation handlar om såväl formella som informella möjligheter till inflytande. CVHIs ambition<br />
är att doktorander från början skall socialiseras in i forskargrupper <strong>och</strong> ha möjligheter att göra sina<br />
röster hörda på samma sätt som andra forskare. Samtidigt är det viktigt att de också har tillgång till tydliga,<br />
formaliserade vägar för påverkan. Som tidigare nämnts inkluderar CVHIs referensgrupp doktorandrepresentanter<br />
från de tre olika inriktningarna. Dessa representanter utses av respektive doktorandgrupp. Ett<br />
doktorandråd håller på att utvecklas vid <strong>Högskolan</strong> med uppgift att tillvarata studenternas intressen <strong>och</strong><br />
vara deras röst inom lärosätet. Detta råd kommer att utse doktorandrepresentanter till olika beredande <strong>och</strong><br />
beslutande organ. Målet är att doktorander ska ha möjlighet att påverka på alla nivåer inom <strong>Högskolan</strong><br />
från forskargrupp till högskolestyrelse.<br />
Doktorandernas studiesociala miljö<br />
<strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong> kan erbjuda en god studiemiljö med naturlig närhet till handledare, forskare <strong>och</strong><br />
andra doktorander. Forskarstuderande inom <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> socialiseras in i verksamheten genom de<br />
forskarstuderande som redan finns inom <strong>Högskolan</strong>s forskarutbildning eller som är antagna vid andra<br />
lärosäten . För att den forskarstuderande ska ha en god studiesocial miljö krävs såväl en god fysisk som<br />
psykosocial arbetsmiljö. Lokalerna på <strong>Högskolan</strong> har en god standard <strong>och</strong> är ändamålsenligt utrustade.<br />
Alla doktorander kommer att ha en egen arbetsplats med tillgång till nödvändig utrustning. Förhållandet<br />
mellan forskarstuderande, lärare <strong>och</strong> andra anställda präglas av ömsesidig respekt. Ingen får utsättas för<br />
diskriminering på grund av exempelvis kön, ålder, etnisk tillhörighet eller funktionshinder. De forskarstuderande<br />
som har funktionshinder kommer att erbjudas särskilt stöd. Doktorandbarometern visar att de<br />
doktorander som finns på <strong>Högskolan</strong> idag har en positiv syn på sin utbildning <strong>och</strong> sin studiesociala miljö.<br />
Se även del 2.<br />
Infrastruktur<br />
<strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong> har en väl fungerande infrastruktur. Doktoranderna kommer att ha god tillgång till<br />
exempelvis litteratur, informationstekniska resurser <strong>och</strong> annan nödvändig utrustning.<br />
Högskolebiblioteket<br />
<strong>Högskolan</strong>s bibliotek har en viktig roll att fylla för att stödja kvaliteten i utbildning <strong>och</strong> forskning <strong>och</strong><br />
utgör också en viktig arbetsplats för doktoranderna. Biblioteket har 233 läsplatser <strong>och</strong> sju grupprum <strong>och</strong><br />
bibliotekets samlade resurser täcker väl behovet av kvalificerade vetenskapliga informationskällor inom<br />
området hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>. Möjligheter till informationssökning i databaser, boklån från egna samlingar<br />
liksom fjärrlån, är mycket goda. Bokbeståndet omfattar cirka 90 000 volymer <strong>och</strong> även tidskriftsutbudet är<br />
omfattande med cirka 10 000 elektroniska tidskrifter <strong>och</strong> omkring 500 tryckta tidskrifter. Bibliotekarier<br />
kan konsulteras för fördjupade ämnessökningar <strong>och</strong> annat stöd i samband med publicering av forskningsresultat.<br />
Biblioteket erbjuder kurser för doktorander med inriktning på fördjupade kunskaper i litteratursökning,<br />
publicering av vetenskapliga artiklar <strong>och</strong> referenshantering. Vidare ansvarar biblioteket för <strong>Högskolan</strong>s<br />
e-publicering i publikationsdatabasen DiVA.<br />
Databaser<br />
Ett stort antal svenska <strong>och</strong> internationella databaser inom det aktuella området finns att tillgå via högskolebibliotekets<br />
webbplats. Exempel på bibliografiska databaser, som delvis har artiklar i fulltext, är de internationella<br />
databaserna CINAHL, PsycInfo <strong>och</strong> PubMed. Fulltextdatabaser, som innehåller hela artiklar<br />
<strong>och</strong> är relevanta för hälsoområdet är t ex Academic Search Elite, Sportdiscus, ScienceDirect, Scopus, ISI-<br />
Web of Science <strong>och</strong> C<strong>och</strong>rane Library - evidensbaserad beslutsstödsystem inom vård, medicin <strong>och</strong> hälsa.<br />
38
En ny s.k. discoverytjänst (Summon) gör det möjligt att söka igenom i princip allt som biblioteket har i<br />
sina samlingar, både tryckt <strong>och</strong> elektroniskt material. Drygt 63 miljoner poster är idag aktiverade i <strong>Högskolan</strong>s<br />
Summon. CSA:s ämnesdatabaser som Social Service Abstracts <strong>och</strong> Sociological Abstracts ger även<br />
hänvisningar till doktorsavhandlingar <strong>och</strong> i vissa fall till konferensrapporter. I databasen DiVA finns avhandlingar<br />
<strong>och</strong> uppsatser i fulltext från ett antal universitet/högskolor i Sverige <strong>och</strong> Norden, däribland från<br />
<strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong>. Databasen Networked Digital Library of Thesis and Dissertations (NDLTD) tillhandahåller<br />
avhandlingar i fulltext från hela världen inkluderat svenska lärosäten. Både studerande <strong>och</strong><br />
lärare/forskare, som befinner sig utanför lärosätets campusområde, har möjlighet att koppla in sig via<br />
”proxy-server” till de flesta av bibliotekets licensierade databaser. Biblioteket arbetar med att säkra den<br />
öppna tillgången till vetenskapliga resultat genom att sprida kunskap <strong>och</strong> information om open accesspublicering<br />
inom <strong>Högskolan</strong>.<br />
Lärplattform<br />
Forskarutbildningen i <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> kommer delvis att vara webbaserad. Material såsom inspelade<br />
föreläsningar, seminarieunderlag <strong>och</strong> presentationsmaterial presenteras på webbplattformen Blackboard.<br />
Tillgång till diskussionsforum finns också via plattformen. Vid seminarier, diskussioner <strong>och</strong> handledning i<br />
mindre grupper kan webbaserade e-mötesrum användas (Adobe Connect Pro).<br />
Laboratoriet för beteendevetenskap<br />
<strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong> har i labbmiljöerna möjligheter att genomföra laborationer med fokus på beteendevetenskap.<br />
Beteendelabbet består av en datorsal, ett avslappningsrum <strong>och</strong> ett samtalsrum. I beteendelabbet<br />
finns utrustning för exempelvis biofeedbackmätningar <strong>och</strong> gruppdynamikövningar. Labbet är speciellt användbart<br />
för forskarstuderande inom området <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>.<br />
Högskolehallen<br />
I Högskolehallen samlas verksamhet som rör hälsa <strong>och</strong> idrott i rymliga <strong>och</strong> moderna lokaler, med bland<br />
annat idrottshall, träningssalar <strong>och</strong> utrymmen för undervisning <strong>och</strong> forskning. I anslutning till hallen finns<br />
klättervägg, aerobicsal, spinningsal <strong>och</strong> två fullutrustade laboratorier som används i undervisningen. I<br />
augusti 2009 öppnade Idrottscentrum på <strong>Högskolan</strong>. Idrottscentrum administrerar <strong>och</strong> organiserar Högskolehallen<br />
<strong>och</strong> gymmet i samarbete med <strong>Halmstad</strong> Studentidrottsförening.<br />
Det finns en idrottsakademi, bestående av forskare <strong>och</strong> lärare från lärosätets olika sektioner, som bland<br />
annat har till uppgift att sammarbeta med <strong>Halmstad</strong> kommun avseende frågor som rör forskning, utbildning<br />
<strong>och</strong> kommunikation inom området idrott <strong>och</strong> hälsa. Vidare arbetar idrottsakademin för att<br />
<strong>Högskolan</strong> ska bli klassat som ett "riksidrottsuniversitet" vilket syftar till att ge elitsatsande idrottare<br />
möjlighet till dubbla karriärer (idrott <strong>och</strong> akademiska studier). Idrottsakademin verkar också för att ett<br />
fortsatt produktivt arbete bedrivs med Hallands Idrottsförbund <strong>och</strong> SISU Halland t ex i form av handledning<br />
av idrottsstudenter vid uppsatsskrivande.<br />
Science Park <strong>Halmstad</strong><br />
<strong>Högskolan</strong> förvaltar Science Park <strong>Halmstad</strong> tillsammans med <strong>Halmstad</strong>s kommun genom det helägda<br />
holdingbolaget <strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong>s Utvecklings AB. Lärosätet gör en strategisk satsning tillsammans<br />
med Region Halland för att utveckla verksamheten vidare med fokus på forskning, utbildning <strong>och</strong> ökad<br />
interaktion med näringsliv <strong>och</strong> offentlig sektor, via en så kallad Innovation Park.<br />
Utbildningar på grund- <strong>och</strong> avancerad nivå med anknytning till <strong>Hälsa</strong><br />
<strong>och</strong> <strong>livsstil</strong><br />
<strong>Högskolan</strong> bedriver utbildning på grund- <strong>och</strong> avancerad nivå. De utbildningar som har direkt anknytning<br />
till hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> redovisas nedan eftersom de bedöms utgöra det lokala rekryteringsunderlaget till forskarutbildningen<br />
i <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>. Antal studenter i dessa utbildningar under ht 2011 redovisas inom<br />
parentes <strong>och</strong> en sammanfattning i tabellform av antalet studerande ges i bilaga 16.<br />
39
Utbildningar på grundnivå med anknytning till hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong><br />
Sjuksköterskeprogrammet 180 hp (385 studenter): Omvårdnad är utbildningens huvudområde <strong>och</strong><br />
belyses i ett humanistiskt <strong>och</strong> etiskt perspektiv. Förutom huvudämnet ingår studier i medicinska <strong>och</strong><br />
samhälls- <strong>och</strong> beteendevetenskapliga ämnen med 30 respektive 15 hp. Hälsofrämjande <strong>och</strong> förebyggande<br />
hälsoinsatser är centrala <strong>och</strong> viktiga delar av utbildningen. Klinisk omvårdnad, omfattande 45 hp av<br />
utbildningen, integrerar teoretiska <strong>och</strong> kliniska studier. Utbildningen förbereder för arbete som leg.<br />
sjuksköterska inom allmän hälso- <strong>och</strong> sjukvård.<br />
Psykologiprogrammet inriktning arbete <strong>och</strong> idrott 180 hp (98 studenter): Programmet har två inriktningar,<br />
dels psykologi med inriktning arbete, dels psykologi med inriktning idrott. Båda inriktningarna<br />
har en gemensam bas i grundläggande psykologisk teoribildning, t ex tänkande, känsloliv <strong>och</strong> utveckling.<br />
Modern arbets- <strong>och</strong> idrottspsykologisk forskning ligger till grund för teman som behandlar ledarskap,<br />
grupputveckling, motivation <strong>och</strong> hälsa. I programmet betonas människans möjligheter <strong>och</strong> positiva<br />
förutsättningar mer än det som skapar hinder <strong>och</strong> problem. Dessutom betonas ett resurs- <strong>och</strong> hälsoperspektiv.<br />
Efter första terminens gemensamma genomgång av basbegrepp <strong>och</strong> psykologiska teorier, väljer<br />
den studerande inriktning mot arbete eller idrott. Under de följande fem terminerna sker fördjupning i<br />
arbets- <strong>och</strong> idrottspsykologisk teoribildning <strong>och</strong> dess tillämpningar. Studierna avslutas med ett tillämpat<br />
arbete inom en arbetsplats eller idrottsorganisation.<br />
Idrottsvetenskapligt program 180 hp (136 studenter): Utbildningen har en tvärvetenskaplig profil där<br />
pedagogik, psykologi <strong>och</strong> folkhälsovetenskap integreras. Teman som fokuseras är idrott, fysisk aktivitet,<br />
ledarskap, gruppdynamik, mental träning <strong>och</strong> hur prestationer inom idrott <strong>och</strong> individers välbefinnande<br />
kan ökas.<br />
Socialt arbete – ledning <strong>och</strong> organisering 180 hp (93 studenter): Programmet i Socialt arbete är inriktat på<br />
ledning <strong>och</strong> organisering av i första hand verksamheter för funktionshindrade <strong>och</strong> äldre. Särskilt fokuseras<br />
nya former för organisering <strong>och</strong> utveckling av brukarinflytande.<br />
Socialpsykologiskt program 180 hp (106 studenter): Bas för utbildningen är ämnet socialpsykologi, som<br />
kompletteras med andra ämnen. Programmet syftar till att belysa <strong>och</strong> analysera sociala skeenden inom<br />
organisationer <strong>och</strong> förbereder för arbete inom företag, organisationer <strong>och</strong> verksamheter, t ex inom sociala<br />
områden eller utbildning, som efterfrågar bred socialpsykologisk kompetens.<br />
Sociologi <strong>och</strong> socialt utvecklingsarbete 180 hp (111 studenter): Programmet ger vetenskaplig grund för<br />
framtida arbete som beteendevetare <strong>och</strong> utvecklingssociolog inom privat <strong>och</strong> offentlig verksamhet. Programmet<br />
innehåller kurser i sociologi <strong>och</strong> kurser som stärker kunskapen om välfärdssystemet <strong>och</strong> hur samhällsutvecklingen<br />
påverkar detta. Under sista året finns möjlighet att läsa ämnen som exempelvis pedagogik,<br />
statsvetenskap, hälsovetenskap, företagsekonomi eller juridik.<br />
Hälsopedagogiskt program 180 hp (63 studenter): Programmet är inriktat på pedagogiska frågor inom<br />
området hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> såsom hälsopedagogiska strategier utifrån olika teoretiska perspektiv <strong>och</strong> hälsopedagogiska<br />
arenor. I programmet ingår att kritiskt analysera hälsopedagogiskt arbete t.ex. hur olika<br />
uppfattningar om hälsa/ohälsa, normalitet/avvikelse <strong>och</strong> inkludering/exkludering skapas i vårt samhälle.<br />
Hälsopedagogiskt ledarskap ingår liksom förändrings- <strong>och</strong> utvecklingsarbete inom området<br />
Arbetsvetenskapligt program 180 hp (105 studenter): Programmets huvudområde är arbetsvetenskap,<br />
vilket är ett tvärvetenskapligt ämnesområde där kunskaper från flera ämnen om arbete, arbetsliv, organisation<br />
<strong>och</strong> utveckling möts. Centrala områden inom ämnet är hur olika arbeten är organiserade, hur<br />
arbetsmiljön påverkar vår hälsa, hur ledarskap kan utformas samt på vilket sätt lärande i arbetslivet kan<br />
stimuleras för att utveckla individer, organisationer <strong>och</strong> verksamheter.<br />
Utöver ovan nämnda grundutbildningsprogram planeras en utbildning i Hälsoteknik, vilken också kommer<br />
att utgöra rekryteringsunderlag för forskarutbildningen.<br />
40
Utbildningar på avancerad nivå med anknytning till hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong><br />
Mastersprogram i <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> (huvudområde Omvårdnad) 120 hp (8 studenter): Utbildningen lyfter<br />
fram hälso-, miljö- <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>sfrågor som alltmer betydelsefulla för att människor skall bibehålla <strong>och</strong> förbättra<br />
sin hälsa, <strong>och</strong> analyserar de globala riskerna med nutidens levnadsvanor <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> för individ <strong>och</strong><br />
miljö. Utbildningens mål är att utifrån ett genus- <strong>och</strong> mångfaldsperspektiv fördjupa kunskaperna om hur<br />
hälsan påverkas, vidmakthålls <strong>och</strong> stärks hos individer <strong>och</strong> grupper med speciellt fokus på hur hälsan påverkas<br />
av kostens sammansättning, fysisk aktivitet, motion <strong>och</strong> träning. Ojämlikhet i hälsa liksom resurssvaga<br />
gruppers utsatthet problematiseras <strong>och</strong> diskuteras <strong>och</strong> miljö- <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>sfrågor relateras till hälsa/ohälsa<br />
på individ-, grupp- <strong>och</strong> populationsnivå.<br />
Utbildningen ger en historisk tillbakablick samt en aktuell översikt över hur hälsa <strong>och</strong> livslängd fördelas<br />
mellan olika grupper i befolkningen samt vid en global jämförelse. Vidare fördjupar utbildningen kunskaperna<br />
om <strong>och</strong> förståelsen för hur hälsan påverkas av sociodemografiska förhållanden. Medvetna <strong>livsstil</strong>sförändringar<br />
relaterade till bristande fysisk aktivitet <strong>och</strong> ohälsosam kost, som är de två viktigaste<br />
riskfaktorerna för de flesta kroniska sjukdomar, fokuseras. Ett av utbildningens mål är att fördjupa kunskaperna<br />
om teoretiska förklaringar av komplexa hälsorelaterade beteenden <strong>och</strong> hur dessa kan prediceras<br />
<strong>och</strong> förändras. Utbildningen fokuserar på hälsa, <strong>livsstil</strong> <strong>och</strong> hälsofrämjande interventioner med utgångspunkt<br />
att individen är ansvarstagande <strong>och</strong> aktiv snarare än passivt exponerad för riskfaktorer.<br />
Mastersexamen (Degree of Master Two Years) förbereder för forskarutbildning samt för yrkesverksamhet<br />
på avancerad nivå inom verksamhet relaterad till hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>. Studenten har möjlighet att avsluta sina<br />
studier efter ett år (Degree of Master One Year).<br />
Magisterprogram i handikappvetenskap 60 hp (17 studenter): Det övergripande målet för magisterprogrammet<br />
är att fördjupa en problematiserande kunskapssyn i förhållande till teorier <strong>och</strong> metoder inom<br />
handikappområdet. Detta sker bland annat genom fördjupning i centrala problemområden som t ex de<br />
funktionshindrades egna perspektiv, organisationen av utbildning respektive stöd <strong>och</strong> service inom<br />
handikappområdet samt analyser av de faktorer, i samhället <strong>och</strong> i individens omedelbara närhet, som<br />
orsakar <strong>och</strong> vidmakthåller funktionshinder.<br />
Magisterkurser/kurser på avancerad nivå<br />
Idrottspsykologi 30 hp (kursen ges varje vårtermin, vt 11 gick 11 studenter): Kursen består av olika delmoment,<br />
såsom vetenskapsteori, forskningsetiska förhållningssätt, fördjupning i statistiska <strong>och</strong> kvalitativa<br />
analysmodeller samt ämnesfördjupning. Ämnesfördjupningen innebär att studenten fördjupar sig inom ett<br />
eget valt område inom det idrottspsykologiska fältet.<br />
Att arbeta som idrottspsykologisk rådgivare 60 hp (16 studenter): Kursen är riktad mot idrottsområdet<br />
med speciell betoning på teamutveckling <strong>och</strong> ledarskap. Syftet med kursen är att ge förutsättningar för<br />
rådgivnings- <strong>och</strong> utvecklingsarbete inom området.<br />
Omvårdnad 30 hp (13 studenter): Kursen består av delmomenten vetenskapsteori, forskningsetik <strong>och</strong><br />
vetenskapliga metoder samt ett vetenskapligt arbete inom området.<br />
Specialistsjuksköterskeutbildningar<br />
Sju olika specialistsjuksköterskeutbildningar <strong>och</strong> en utbildning för sjuksköterskor som leder till specialisering<br />
inom ögonsjukvård bedrivs vid Sektionen för hälsa <strong>och</strong> samhälle. Vissa av dessa utbildningar har<br />
särskild anknytning till området hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> <strong>och</strong> finns därför nämnda i nedanstående text. Specialistsjuksköterskeutbildningarna<br />
leder också till magisterexamen i omvårdnad. Totala antalet studenter inom<br />
nedanstående utbildningar uppgick till 52 under Ht 2011.<br />
Specialistsjuksköterskeutbildning med inriktning mot distriktssköterska 75 hp (18 studenter): Utbildningen<br />
leder fram till specialisering som distriktssköterska. Den ger fördjupade kunskaper inom hälso- <strong>och</strong><br />
sjukvård samt folkhälsoarbete för barn, ungdomar, vuxna <strong>och</strong> äldre inom såväl primärvård som kommunal<br />
hälso- <strong>och</strong> sjukvård. Huvudområdet för utbildningen är omvårdnad, men ytterligare centrala områden är<br />
41
folkhälsa <strong>och</strong> folkhälsoarbete samt medicinsk vetenskap med fokus på distriktssköterskans specialistområde.<br />
Specialistsjuksköterskeutbildning med inriktning mot hälso- <strong>och</strong> sjukvård för barn <strong>och</strong> ungdomar 60 hp<br />
(18 studenter): Utbildningen leder fram till specialisering som barnsjuksköterska. Utbildningen ger fördjupade<br />
kunskaper inom sjukvård för barn <strong>och</strong> ungdomar samt hälsoarbete för barn <strong>och</strong> ungdomar, inom<br />
såväl primärvård, kommunal hälso- <strong>och</strong> sjukvård som skolhälsovård. Huvudområdet för utbildningen är<br />
omvårdnad men ytterligare centrala områden är hälsoarbete samt medicinsk vetenskap med fokus på<br />
pediatrik <strong>och</strong> neonatologi.<br />
Specialistsjuksköterskeutbildning med inriktning mot psykiatrisk vård 60 hp (16 studenter): Utbildningen<br />
leder till specialisering inom psykiatrisk vård. Utbildningen ger fördjupade kunskaper inom såväl omvårdnad<br />
som medicinsk behandling för att kunna ge ett professionellt omhändertagande i samband med psykiatrisk<br />
vård i akuta <strong>och</strong> i planerade situationer, inom såväl öppna som slutna vårdformer <strong>och</strong> i samverkan<br />
med olika vårdgivare. Huvudområdet för utbildningen är omvårdnad. Ytterligare centrala områden är<br />
hälsa <strong>och</strong> hälsofrämjande arbete på individ- <strong>och</strong> gruppnivå.<br />
Utbildningar i samverkan med andra lärosäten<br />
Magisterutbildning i omvårdnad med inriktning kardiologisk vård 60 hp (9 studenter): Utbildningen<br />
leder till specialkompetens för sjuksköterskor inom kardiologisk vård. Den ger fördjupade kunskaper inom<br />
hjärtsjukvård såväl förebyggande som rehabiliterande vård. Det övergripande målet är att ge sjuksköterskan<br />
god beredskap att på ett kritiskt reflekterande sätt planera, genomföra <strong>och</strong> utvärdera vården med utgångspunkt<br />
i patientens individuella behov. Stor vikt läggs vid pedagogikens betydelse såväl i förebyggande<br />
arbete som vid akut vård <strong>och</strong> rehabilitering. Utbildningen är en samverkan mellan Hälsohögskolan vid<br />
<strong>Högskolan</strong> i Jönköping, <strong>Högskolan</strong> i Skövde <strong>och</strong> <strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong>. Programmet är webbaserat <strong>och</strong><br />
består av kurser som även kan sökas som fristående kurser.<br />
Masterprogram i utbildningsvetenskap med inriktning specialpedagogik 120 hp (22 studenter) ges i samarbete<br />
med <strong>Högskolan</strong> i Jönköping, <strong>Högskolan</strong> i Skövde <strong>och</strong> <strong>Högskolan</strong> i Borås. Utbildningen belyser <strong>och</strong><br />
problematiserar konstruktionen av barn/elever som bedöms vara i behov av specialpedagogiska insatser.<br />
Orsaker, innebörder <strong>och</strong> konsekvenser studeras på individ-, grupp- <strong>och</strong> samhällsnivå. Studenterna går<br />
kurser som de samverkande lärosätena ansvarar för.<br />
Sammanfattningsvis finns på <strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong> ett lokalt rekryteringsunderlag om drygt 1 100 studenter<br />
på utbildningar på grundnivå med anknytning till hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>. Därutöver kommer studenter<br />
på avancerad nivå samt studenter på specialistsjuksköterskeutbildningar <strong>och</strong> utbildningar i samverkan med<br />
andra lärosäten. Inom vårdområdet ligger t.ex. övergången från grundutbildning till forskarutbildning på<br />
c:a 2.6%, men i <strong>och</strong> med den breda inriktningen hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> med tre inriktningar kan vi förvänta oss<br />
en större andel studenter som är intresserade av forskarutbildning. Detta bekräftades också vid vår senaste<br />
utannonsering av doktorandanställningar i ämnet då31 personer sökte de två platserna som utlystes.<br />
42
4. <strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong><br />
I del 4 redovisas uppgifter från läsåret 2011-2012 som sätter in den planerade forskarutbildningen i den<br />
lokala kontexten.<br />
<strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong> är en förhållandevis ung högskola som firar 30-års jubileum år 2013. <strong>Högskolan</strong><br />
har ett 50-tal program på grundutbildningsnivå, ett 20-tal magister- eller masterprogram samt omkring<br />
400 fristående kurser inom flera ämnesområden. En ny strategi för utbildning på grund- <strong>och</strong> avancerad<br />
nivå för åren 2011-2014 har antagits där det bl. a. anges att lärosätet ska arbeta för att skapa ett mer<br />
koncentrerat <strong>och</strong> profilerat utbildningsutbud. Programmen kommer att bli färre men större <strong>och</strong> därmed<br />
stabilare. Trots att antalet sökalternativ till utbildningar nu är väsentligt färre <strong>och</strong> att antalet utländska<br />
sökande har minskat, fortsatte söktrycket till <strong>Högskolan</strong>s utbildningar att vara högt under 2011 samt<br />
våren 2012. Antalet sökande till höstterminen 2012 uppgick till 19 400 personer, vilket är en ökning med<br />
5 % sedan 2011.<br />
Antalet helårsstudenter uppgick 2011 till 5 604, vilket till följd av neddragningar är en minskning med 8<br />
%, jämfört med år 2010. Under 2011 avlades 1 281 examina på grundutbildnings- <strong>och</strong> avancerad nivå.<br />
Antalet professorer uppgick till 44, varav ca 20 % var kvinnor. Antalet doktorander, såväl antagna vid<br />
<strong>Högskolan</strong> som vid andra samverkande lärosäten, var 79. Under 2011 avlades sju doktorsexamina <strong>och</strong> fyra<br />
licentiatsexamina. Andelen disputerade lärare på lärosätet ligger på 58 %. <strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong>s totala<br />
omsättning 2011 uppgick till 508 miljoner kronor, varav forskningen omsatte 114 miljoner kronor.<br />
Nämnder <strong>och</strong> sektioner<br />
<strong>Högskolan</strong>s verksamhet leds av högskolestyrelsen <strong>och</strong> rektor. Styrelsens ansvar definieras genom högskolelagen<br />
<strong>och</strong> högskoleförordningen. Rektor svarar för den verkställande ledningen närmast styrelsen. Prorektor<br />
är rektors ställföreträdare. Utöver högskolestyrelsen finns tre övergripande kollegiala organ: utbildningsnämnden<br />
som ansvarar för <strong>och</strong> beslutar i frågor som rör grundläggande utbildning, lärarutbildningsnämnden<br />
med övergripande ansvar för utbildning <strong>och</strong> forskning inom sektionen för lärarutbildning <strong>och</strong><br />
fakultetsnämnden, som ansvarar för forskningsfrågor <strong>och</strong> forskarutbildning.<br />
Utbildning <strong>och</strong> forskning vid <strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong> är organiserad i fem sektioner: Sektionen för ekonomi<br />
<strong>och</strong> teknik, Sektionen för humaniora, Sektionen för hälsa <strong>och</strong> samhälle, Sektionen för informationsvetenskap,<br />
data- <strong>och</strong> elektroteknik samt Sektionen för lärarutbildning. Förvaltningen <strong>och</strong> Högskolebiblioteket<br />
utgör egna enheter liksom Enheten för kontakter <strong>och</strong> samverkan. I bilaga 17 visas en skiss över<br />
<strong>Högskolan</strong>s organisation.<br />
Sektionen för hälsa <strong>och</strong> samhälle<br />
Basmiljön CVHI som kommer att ansvara för den planerade hör organisatoriskt till Sektionen för hälsa<br />
<strong>och</strong> samhälle (HOS). Sektionen leds av en sektionschef. Från <strong>och</strong> med höstterminen 2012 organiseras<br />
sektionen i fyra verksamhetsområden (<strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> vård, <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> idrott, Arbete <strong>och</strong> välfärd samt Samhälle<br />
<strong>och</strong> kommunikation) med ansvariga verksamhetschefer, studierektorer <strong>och</strong> ämnesföreträdare. De fyra<br />
verksamhetsområdena stödjer tematiken i sektionens grundutbildning <strong>och</strong> forskning (<strong>och</strong> framtida<br />
forskarutbildning genom den gemensamma fokuseringen på <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>) <strong>och</strong> förväntas öka möjligheterna<br />
till personella överlappningar mellan såväl de fyra områdena som sektionens forskningsmiljöer<br />
baserat på forskningsområdet <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>. Två forskningsledare finns i den nya organisationen med<br />
uppgift att utveckla forskningen på HOS i relation till <strong>Högskolan</strong>s <strong>och</strong> sektionens övergripande mål, en<br />
forskningsledare för CVHI <strong>och</strong> en för CESAM. I bilaga 18 återfinns en bild över sektionens nya organisation.<br />
Fakultetsnämndens ansvarsområden<br />
Fakultetsnämnden har det övergripande ansvaret inom <strong>Högskolan</strong> för forskning <strong>och</strong> forskarutbildning <strong>och</strong><br />
för beredning av tillsättning av vissa lärarkategorier. Fakultetsnämnden har ett forskarutbildningsutskott<br />
43
knutet till sig. Detta utskott har bildats med uppgift att vara rådgivande <strong>och</strong> beredande organ till fakultetsnämnden.<br />
Forskarutbildningsutskottet består av anställda disputerade lärare/huvudhandledare vid <strong>Högskolan</strong><br />
<strong>och</strong> doktorandrepresentanter. Utskottets vice ordförande är tillika CVHI:s forskningsledare. Fakultetsnämnden<br />
har delegerat till forskarutbildningsutskottet att fatta beslut om:<br />
• utformning av individuell studieplan<br />
• antagning av doktorand till forskarutbildning<br />
• utseende av huvudhandledare <strong>och</strong> biträdande handledare<br />
• uppföljning av doktorandernas individuella studieplaner minst en gång varje år <strong>och</strong> därvid, eller<br />
när det är påkallat, göra de ändringar i den individuella studieplanen som behövs<br />
• disputation, ordförande under disputationsakten, opponent <strong>och</strong> betygsnämnd<br />
Fakultetsnämnden har utvecklat ett kvalitetsprogram för nämndens verksamhet. Nämnden har ett övergripande<br />
strategiskt ansvar för kvalitetsuppföljning av forskningen <strong>och</strong> utbildningen på forskarnivå <strong>och</strong><br />
ansvarar för att det finns en plan för kvalitetssäkring <strong>och</strong> kvalitetsutveckling inom dessa områden. Fakultetsnämnden<br />
har följande målsättningar för sitt arbete:<br />
• Att den forskning som bedrivs vid <strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong> är av hög kvalitet <strong>och</strong> att den följer<br />
<strong>Högskolan</strong>s forskningsstrategi 2012-2016 (se bilaga 1)<br />
• Att den utbildning på forskarnivå som bedrivs är av hög kvalitet <strong>och</strong> står sig väl vid en jämförelse<br />
med forskarutbildningar vid andra lärosäten<br />
• Att den vetenskapliga kompetensen hos <strong>Högskolan</strong>s lärarkår är hög<br />
• Att forskningsanknytningen till grundutbildningen är god<br />
• Att fakultetsnämnden håller hög kvalitet i sitt arbete<br />
Utvärderingar <strong>och</strong> uppföljningar av forskningens kvalitet <strong>och</strong> dess internationella konkurrenskraft sker vid<br />
tre tillfällen:<br />
• I samband med att forskningsmiljöerna lämnar in underlag till fakultetsnämnden för den årliga<br />
fördelningen av anslag för forskning. I underlaget beskriver forskningsmiljöerna bland annat<br />
genomförd forskning, publicering, sina forskningsplaner (med koppling till <strong>Högskolan</strong>s forskningsstrategi),<br />
sin bemanning, sina internationella nätverk <strong>och</strong> sina erhållna externa bidrag.<br />
• I samband med att forskningsmiljöerna genomför självvärderingar <strong>och</strong> har en kvalitetsdialog med<br />
fakultetsnämnden. Detta genomförs i ett roterande schema så att varje forskningsmiljö genomför<br />
en självvärdering <strong>och</strong> dialog vart tredje år. Vid självvärderingen sammanställs forskningsmiljöns<br />
styrkor, svagheter, möjligheter <strong>och</strong> hot. Självvärderingen <strong>och</strong> miljöns utveckling under de senaste<br />
åren behandlas sedan i en kvalitetsdialog mellan forskningsmiljön <strong>och</strong> fakultetsnämnden. Dialogen<br />
resulterar i en uppföljningsbar utvecklingsplan för forskningsmiljön.<br />
• I samband med att forskningsmiljöerna genomgår utvärderingar med externa utvärderare som<br />
ombeds uttala sig om forskningens nivå <strong>och</strong> kvalitet samt om utvecklingsbehov <strong>och</strong> potential i<br />
miljön. Detta sker i ett roterande schema så att varje forskningsmiljö genomgår en utvärdering<br />
vart tionde år.<br />
Fakultetsnämnden hanterar därutöver kvalitetsgranskning <strong>och</strong> prövning av de särskilda satsningar vid<br />
<strong>Högskolan</strong> som finansieras med andra medel än de anslag för forskning som fakultetsnämnden förfogar<br />
över. Hit hör forskning <strong>och</strong> utbildning på forskarnivå samfinansierad av medel från KK-stiftelsen med<br />
omfattande inslag av samproduktion <strong>och</strong> samverkan med omgivande samhälle men även insatser med<br />
annan extern finansiering. Exempel på sådana insatser är industriforskarskolor, forskningsprofiler <strong>och</strong> vissa<br />
enskilda forskningsprojekt.<br />
Här följer en länk till fakultetsnämndens kvalitetsprogram (dokumenten finns i <strong>Högskolan</strong>s dokumentarkiv:<br />
www.hh.se/dokumentarkiv) för ytterligare information om nämndens kvalitetsarbete.<br />
44
Fakultetsnämnden beslutar utifrån en modell för fördelning av forskningsbidrag till forskningsmiljöer,<br />
vilket budgetutrymme som ska anslås till forskningsmiljöerna för nästföljande kalenderår. Drygt 50 % av<br />
den forskning som bedrivs vid <strong>Högskolan</strong> är finansierad med externa forskningsmedel. <strong>Högskolan</strong> har som<br />
ambition att den externfinansierade graden ska ökas så att lärosätet, under förutsättning av oförändrade<br />
statliga anslag till utbildning <strong>och</strong> forskning, karaktäriseras till nästan lika delar av forskning som av<br />
grundutbildning.<br />
Efter beslut av Högskolestyrelsen kan fakultetsnämnden bidra till kostnader som uppstår i samband med<br />
utveckling <strong>och</strong> genomförande av vissa forskarutbildningskurser per år. Högskoleövergripande kurser, det<br />
vill säga kurser där doktorander inom samtliga områden kan delta, har hittills prioriterats.<br />
Fakultetsnämnden har antagit ett antal riktlinjer <strong>och</strong> mallar/blanketter för utbildning på forskarnivå vid<br />
<strong>Högskolan</strong>. Styrdokumenten finns tillgängliga på <strong>Högskolan</strong>s webbplats (www.hh.se >>Forskning<br />
>>Utbildning på forskarnivå). Det är exempelvis riktlinjer för utformning av individuell studieplan, för<br />
utformning av kursplaner i forskarutbildningen, för uppföljning av forskarstuderande, för beslut om att<br />
låta en doktorand som har antagits vid annat lärosäte övergå till fortsatt utbildning vid <strong>Högskolan</strong>, för<br />
framställning <strong>och</strong> distribution av avhandling <strong>och</strong> licentiatuppsats. Det finns således redan utarbetade <strong>och</strong><br />
beprövade riktlinjer <strong>och</strong> rutiner för forskarutbildning som den planerade forskarutbildningen inom <strong>Hälsa</strong><br />
<strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> kommer att använda <strong>och</strong> dra nytta av.<br />
<strong>Högskolan</strong>s profilering <strong>och</strong> strategiska satsningar<br />
<strong>Högskolan</strong>s vision är att lärosätet ska utvecklas till ett specialiserat lärosäte som med internationellt erkänd<br />
forskning, forskarutbildning <strong>och</strong> utbildning deltar aktivt i utvecklingen av människa <strong>och</strong> samhälle. (I bilaga<br />
1 presenteras <strong>Högskolan</strong>s forskningsstrategi för 2012–2016). En profileringsprocess mot ”det innovationsdrivande<br />
lärosätet” har inletts vid <strong>Högskolan</strong> från årsskiftet 2011/2012.<br />
Bland <strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong>s forskningsmiljöer finns tre som har en särskild roll: de så kallade basmiljöerna.<br />
Basmiljöerna svarar mot de områden där <strong>Högskolan</strong> har, eller strävar efter att få, examinationsrätt<br />
på forskarnivå. De tre basmiljöerna samverkar i <strong>Högskolan</strong>s stora forskningssatsning, Forskning för innovation,<br />
med långsiktig finansiering från KK-stiftelsen <strong>och</strong> med omfattande projektfinansiering från flera<br />
externa finansiärer.<br />
Samverkan inom Forskning för innovation tar sig uttryck i gemensam strategisk utveckling av starka<br />
forskningsteman, gemensam planering av forskningsprojekt, forskarskolor <strong>och</strong> rekryteringar samt gemensam<br />
planering av samarbeten med näringsliv <strong>och</strong> offentlig sektor. Ett exempel på samverkan som skett<br />
under lång tid är den gemensamma forskarskolan Entreprenörskap <strong>och</strong> hälsa, vilken leds av CVHI.<br />
Gemensamt har de tre basmiljöerna i uppdrag att verka på hög internationell nivå, bedriva utbildning på<br />
forskarnivå samt erbjuda nationellt <strong>och</strong> internationellt attraktiva magister- <strong>och</strong> masterutbildningar. Trots<br />
att <strong>Högskolan</strong> ännu inte har egen forskarutbildning inom hälso- <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>sområdet finns företrädare för<br />
CVHI med i forskarutbildningsutskottet.<br />
KK-miljö – Forskning för innovation<br />
Stiftelsen för kunskaps- <strong>och</strong> kompetensutveckling (KK-stiftelsen) beslutade vid årsskiftet 2011/2012 att<br />
utnämna <strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong> till en så kallad KK-miljö, benämnd ”Forskning för innovation”. Beslutet<br />
innebär att de tre basmiljöerna CVHI, CIEL <strong>och</strong> EIS kommer att ha resurser för att arbeta strategiskt<br />
tillsammans <strong>och</strong> driva forskningsplaner <strong>och</strong> kvalitetsutveckling på ett sådant sätt att det genomsyra hela<br />
lärosätets forskningsverksamhet. Som KK-miljö har lärosätet större förutsättningar att med KK-stiftelsens<br />
ekonomiska stöd stärka profileringen <strong>och</strong> samproduktionsforskningen. KK-miljö innebär en tioårig satsning<br />
på de lärosäten som blivit utsedda (förutom <strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong> är det <strong>Högskolan</strong> i Skövde <strong>och</strong><br />
Mittuniversitet) <strong>och</strong> KK-stiftelsen har avsatt 1,5 miljarder kronor för programmet. <strong>Högskolan</strong>s forskning<br />
kommer således att kunna expandera under den närmaste 10-årsperioden.<br />
45
Samverkan med det omgivande samhället<br />
<strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong> har ett intensivt <strong>och</strong> omfattande samarbete med det omgivande samhället. Sedan<br />
mer än 15 år finns ett väl utvecklat samarbete mellan <strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong> <strong>och</strong> parter som Försvarsmakten,<br />
Region Halland m fl.<br />
Under 2012 genomförs en rad strategiska satsningar för att stärka lärosätets samverkan lokalt, regionalt,<br />
nationellt <strong>och</strong> internationellt, bland annat skrivs flera samverkansavtal med externa intressenter, exempelvis<br />
Region Halland, kommunerna i Halland <strong>och</strong> Polismyndigheten.<br />
Enheten för kontakter <strong>och</strong> samverkan<br />
<strong>Högskolan</strong> har i nära anslutning till utbildnings- <strong>och</strong> forskningsmiljöerna byggt upp en organisation som<br />
stödjer samverkan, där Enheten för kontakter <strong>och</strong> samverkan har en central roll. Internt pågår ett utvecklingsarbete<br />
där personal från Enheten för kontakter <strong>och</strong> samverkan, informationsavdelningen, biblioteket<br />
<strong>och</strong> IT-avdelningen samverkar <strong>och</strong> strategiskt anpassar <strong>och</strong> utvecklar infrastrukturellt stöd till forsknings-<br />
<strong>och</strong> forskarutbildningsmiljöerna. Arbetet innebär att, utveckla konkreta, praktiska <strong>och</strong> varaktiga stödfunktioner,<br />
nätverk <strong>och</strong> mötesplatser för samverkan mellan lärosätets forskare, företag, region <strong>och</strong> offentlig sektor.<br />
Exempelvis pågår ett arbete med att forma stöd i ansökningsförfarandet till EU-projekt.<br />
Jämställdhet <strong>och</strong> mångfald<br />
I <strong>Högskolan</strong>s handlingsplan för lika villkor samt lika rättigheter <strong>och</strong> möjligheter betonas vikten av ett aktivt<br />
arbete för att säkerställa demokratiska värderingar <strong>och</strong> mänskliga rättigheter, liksom att mångfald är en<br />
kvalitetshöjande faktor som alltid ska beaktas. Handlingsplanen fungerar även som lärosätets jämställdhets-<br />
<strong>och</strong> likabehandlingsplan. Arbetet för lika villkor samt lika rättigheter <strong>och</strong> möjligheter är en kontinuerlig<br />
process <strong>och</strong> involverar både personal <strong>och</strong> studerande på såväl grundutbildnings-, avancerad som forskarutbildningsnivå.<br />
Vid <strong>Högskolan</strong> finns ett utskott för jämställdhets- <strong>och</strong> mångfaldsarbete, som är ett<br />
rådgivande organ till kvalitetsrådet <strong>och</strong> vars uppgift är att stimulera utveckling, sprida kunskap <strong>och</strong> information<br />
<strong>och</strong> att vara ett forum för samverkan mellan arbetsgivare <strong>och</strong> personal.<br />
Internationalisering<br />
<strong>Högskolan</strong>s övergripande målsättning för internationaliseringsverksamheten är dels att stärka utbildningens<br />
kvalitet genom internationella kontakter för studenter <strong>och</strong> lärare, dels att stärka <strong>Högskolan</strong>s position<br />
vad gäller studentrekrytering, forskning <strong>och</strong> samhällskontakter. Denna målsättning gagnar även forskarutbildningen<br />
inom området <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>. Internationalisering av högre utbildning har hög prioritet<br />
<strong>och</strong> <strong>Högskolan</strong> verkar för att skapa en attraktiv internationell miljö för såväl sina egna studenter <strong>och</strong> personal<br />
som utländska. <strong>Högskolan</strong> har under senare år fortsatt att anpassa sitt utbud av kurser <strong>och</strong> program<br />
på engelska. Avsikten är att stimulera <strong>och</strong> utveckla internationell rörlighet <strong>och</strong> interkulturella kunskaper<br />
<strong>och</strong> förmågor. I samma syfte internationaliseras utbildnings- <strong>och</strong> kursplaner. En viktig aspekt av detta är<br />
att underlätta för <strong>Högskolan</strong>s studenter att studera vid <strong>Högskolan</strong>s partnerlärosäten, genom att se till att<br />
<strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong>s utbildningar är kompatibla med utländska motsvarande utbildningar. Inte minst<br />
är detta viktigt med tanke på att flera av <strong>Högskolan</strong>s utbildningar har obligatoriska inslag av utlandsvistelse<br />
i form av studier eller praktik. Den internationella dimensionen i utbildning <strong>och</strong> forskning vid <strong>Högskolan</strong><br />
ska till största delen bygga på långsiktiga samarbeten med partneruniversitet, av vilka flera är samarbetspartner<br />
även inom forskning.<br />
Kvalitetsarbete<br />
<strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong>s kvalitetspolicy, vilken presenteras i bilaga 19, innehåller riktlinjer för hur arbetet<br />
bedrivs för att nå en hög kvalitet i verksamheten samt för att förverkliga <strong>Högskolan</strong>s vision. Kvalitetsar-<br />
46
etet är integrerat i all verksamhet vid lärosätet. Det utgörs av varje lärares, forskares, teknisk <strong>och</strong> administrativ<br />
personals samt studenternas dagliga arbete för att skapa förutsättningar för god utbildning, forskning<br />
<strong>och</strong> samverkan. Det utvecklade kvalitetssystemet systematiserar <strong>och</strong> tydliggör detta arbete. Systemet är<br />
uppbyggt av samverkande delsystem som tillsammans bildar en enhet. Huvudkomponenterna består av<br />
styrdokument, rapporter <strong>och</strong> dialoger.<br />
Sektioner, nämnder, råd, bibliotek <strong>och</strong> förvaltning samt Enheten för kontakter <strong>och</strong> samverkan arbetar<br />
systematiskt med kvalitetssäkring <strong>och</strong> kvalitetsutveckling. Arbetet planeras <strong>och</strong> dokumenteras i form av<br />
kvalitetsprogram, kvalitetsrapporter <strong>och</strong> handlingsplaner samt rapporteras årligen i dialogform till kvalitetsrådet,<br />
som är ett rådgivande organ till rektor. I dialogerna görs även överenskommelser om vad som ska<br />
göras under påföljande år. Ett övergripande mål för kvalitetsarbetet är att det kontinuerligt ska revideras<br />
för att säkerställa att det fungerar väl <strong>och</strong> leder till kontinuerlig förbättring av lärosätets verksamhet.<br />
Under 2011 har kvalitetsarbetet fokuserats på en revidering av kvalitetspolicyn <strong>och</strong> genomförandet av en<br />
riskanalys vid lärosätet. Riskanalysen syftade till att identifiera de risker som <strong>Högskolan</strong> står inför de närmaste<br />
åren <strong>och</strong> hur dessa risker ska hanteras.<br />
Under 2009 granskades <strong>Högskolan</strong>s kvalitetssäkringssystem av Högskoleverket. <strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong> var<br />
ett av två lärosäten som uppnådde den högre nivån, A, vilket innebär att lärosätet har ett gott kvalitetsarbete.<br />
Högskoleverkets bedömning var att <strong>Högskolan</strong>s kvalitetssystem är väl genomtänkt med god anknytning<br />
till aktuella styrdokument <strong>och</strong> väl förankrat inom organisationen.<br />
47
5. Ekonomiska förutsättningar<br />
I denna del beskrivs <strong>Högskolan</strong>s ekonomiska förutsättningar för att bedriva forskarutbildning inom det<br />
prioriterade området <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>. Kalkyl för kostnader <strong>och</strong> intäkter för det första året av forskarutbildningen<br />
redovisas.<br />
Det är ett högprioriterat mål från <strong>Högskolan</strong>s styrelse att lärosätet ska bedriva forskarutbildning inom tre<br />
forskningsområden; Innovationsvetenskap, Informationsteknologi samt <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>. Detta förutsätter<br />
en stabil <strong>och</strong> långsiktigt hållbar ekonomi. Att bedriva forskarutbildning medför kostnader framför<br />
allt inom tre områden: 1) anställning <strong>och</strong> handledning av doktorander, 2) seniorforskning för att skapa<br />
<strong>och</strong> upprätthålla en vetenskapligt god forskningsmiljö kring forskarutbildningen, samt 3) kostnader för<br />
genomförande av studiekurser på forskarnivå. Dessutom tillkommer indirekta utgifter i form av ökade<br />
kostnader för administration. Enligt beslut i högskolestyrelsen avser <strong>Högskolan</strong> verka för att de tre forskningsområdena<br />
Innovationsvetenskap, Informationsteknologi samt <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> utgör <strong>Högskolan</strong>s<br />
profil, vilken långsiktigt kommer att stödjas finansiellt.<br />
I Tabell 7 redovisas kalkyl för de kostnader vi beräknar första året om forskarutbildningen i <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong><br />
<strong>livsstil</strong> startar med minst tio doktorander, sex nya <strong>och</strong> fyra som nyligen påbörjat sin doktorandanställning<br />
på <strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong> men är inskrivna som forskarstuderande vid annat lärosäte. Majoriteten av<br />
doktoranderna förväntas bedriva forskarstudier på 80 % av sin tjänst <strong>och</strong> ha interna arbetsuppgifter, som<br />
exempelvis undervisning, på 20 % (n=5). Det kommer också att finnas doktorander som bedriver forskarstudier<br />
på deltid <strong>och</strong> är anställda av annan arbetsgivare på resten av tiden (n=5). Kalkyl för de kostnader vi<br />
förväntar oss kommande år redovisas i bilaga 20.<br />
För närvarande finns det 22 doktorander inom området <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> som är registrerade vid annat<br />
lärosäte men som har sin arbetsplats <strong>och</strong> sin anställning vid <strong>Högskolan</strong> 21 . Vi beräknar att c:a fyra till fem<br />
av dessa kommer att flytta över till vår forskarutbildning. De doktorander som befinner sig i slutfasen av<br />
sin utbildning kommer sannolikt att stanna kvar vid det lärosäte där de påbörjat sin utbildning. Medel till<br />
två nya doktorandtjänster, enligt strategisk plan för tidsbegränsade anställningar inom området <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong><br />
<strong>livsstil</strong>, har avsatts av lärosätet from 2012. Till dessa tjänster fanns 31 sökande <strong>och</strong> rekryteringsprocessen är<br />
avslutad. De nya doktoranderna börjar sina anställningar hösten 2012. Utöver de 10 planerade doktoranderna<br />
förväntas ytterligare doktorandanställningar möjliggöras genom extern finansiering när beslut om<br />
sökta forskningsmedel föreligger.<br />
Tabell 7. Kalkyl av kostnader <strong>och</strong> intäkter första året av en planerad forskarutbildning som omfattar 10<br />
doktorander. I bilaga 20 redovisas budgeten för forskarutbildningen för år 2 till 4.<br />
År 1<br />
Kostnader<br />
Kostnader<br />
Totalt<br />
Intäkter<br />
Totalt<br />
Intäkter<br />
Fakultets-‐<br />
bidrag till<br />
Fo-‐miljön<br />
Fakultets-‐<br />
gemen-‐<br />
samma<br />
kurser<br />
48<br />
Arb.tidsbi-‐<br />
drag <strong>och</strong><br />
strategiska<br />
satsningar<br />
Strategisk<br />
plan för tids-‐<br />
begränsade<br />
anställningar<br />
Industri-‐<br />
doktorand<br />
<strong>och</strong> dyl<br />
Externa<br />
medel<br />
Doktorander<br />
(5+5 personer) 5 687 000 5 687 000 2 000 000 700 000 1 300 000 1 687 000<br />
Seniorforskning<br />
(7 professorer+<br />
7 docenter 8 712 200 8 712 200 1 800 000 800 000 6 112 200<br />
Seniorforskning<br />
13 lektorer 6 881 500 6 881 500 1 800 000 5 081 500<br />
Studiekurser<br />
forskarnivå<br />
(2 egna + 3 506 000 506 000 176 000 330 000<br />
21 Därtill finns tre doktorander inom området anställda vid FoU-‐centrum Spenshult samt ytterligare fem doktorander anställda vid<br />
<strong>Högskolan</strong> inom närliggande relevanta forskarutbildningsämnen, se bilaga 9.
lärosätes-‐<br />
gemensamma)<br />
SUMMA<br />
21 786 700<br />
21 786<br />
700 5 776 000 330 000 800 000 700 000 1 300 000<br />
Det är viktigt att den forskningsmiljö som ska utgöra basen för forskarutbildningen är tillräckligt stor för<br />
att kunna fungera som en kreativ intellektuell miljö. En betydelsefull del av de ekonomiska förutsättningarna<br />
är att det inom området finns en undervisningsvolym som kan ge en långsiktigt stabil grund för<br />
anställning av såväl forskare/lärare som doktorander. Vid Sektionen för hälsa <strong>och</strong> samhälle, dit basmiljön<br />
CVHI hör, finns idag ett stort antal studenter inom olika ämnesområden som attraheras av en forskarutbildning<br />
i hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> (se vidare del 3 <strong>och</strong> bilaga 16). I en levande forskningsmiljö ska seniora forskare<br />
inte enbart handleda doktorander utan också bedriva egen forskning. I kalkylen har vi räknat med sju<br />
professorer <strong>och</strong> sju docenter som bedriver forskning <strong>och</strong> forskarutbildning på 50 % av sin arbetstid samt<br />
13 lektorer som kan engageras i forskarutbildningen. En ökning med c:a sex docenter förväntas inom de<br />
närmaste tre åren. Kostnaden för seniorforskning är i kalkylen baserad på en snittlön av 41 000 kronor per<br />
månad för lektor/docenter <strong>och</strong> 55 400 kronor per månad för professorer, vilket motsvarar aktuella löner<br />
vid Sektionen för hälsa <strong>och</strong> samhälle.<br />
Kostnader för doktorandkurser är i kalkylen fördelade på kurser som kommer att ges som lärosätesgemensamma<br />
kurser <strong>och</strong> kurser specifikt inom området <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>. De gemensamma kurserna har i kalkylen<br />
beräknats till 330 000 kr <strong>och</strong> de områdesspecifika kurserna till 176 000 kr.<br />
Fakultetsnämndens fördelning av forskningsbidrag till forskningsmiljöerna är baserad på miljöns andel av<br />
ett basbelopp som i sin tur bygger på forskningsmiljöernas forskningsbidrag under ett antal år <strong>och</strong> en omfördelningspott<br />
som baseras på miljöernas samlade publicering <strong>och</strong> externa medel. För perioden 2008-<br />
2010 svarade CVHI, i jämförelse med övriga forskningsmiljöer vid <strong>Högskolan</strong>, för flest publicerade artiklar<br />
i vetenskapliga tidskrifter (n=200). Även när det gäller konferensbidrag <strong>och</strong> bokkapitel är CVHImedlemmar<br />
aktiva. Det interna forskningsbidraget till CVHI för 2011 uppgick till 5,6 miljoner kronor.<br />
Summan som fördelas omsätts i tid för forskning <strong>och</strong> forskningsrelaterad verksamhet för lärare/forskare<br />
<strong>och</strong> doktorander samt för finansiering av gemensamma seminarier <strong>och</strong> liknande inom forskningsmiljön.<br />
Externa medel från forskningsråd <strong>och</strong> andra finansiärer utgör en mycket viktig del av intäkterna. I kalkylen<br />
anges de externa medel som fanns tillgängliga för 2011 års verksamhet inom forskningsmiljön. Det finns<br />
dessutom en form av resurser som andra organisationer ställer till förfogande för att en doktorand ska<br />
kunna bedriva forskarutbildning t. ex i form av lön till en person anställd inom privat-, offentlig- eller<br />
ideell sektor (hälso- <strong>och</strong> sjukvård, omsorg, handikappförvaltning, idrottsföreningar). I nuläget finansierar<br />
exempelvis Region Halland en doktorandtjänst per år.<br />
Samverkan med regionen kommer också att utvecklas starkt de kommande åren. Under våren 2012<br />
tecknades ett 3-årigt samverkansavtal mellan <strong>Högskolan</strong> <strong>och</strong> Region Halland som omfattar flera olika<br />
utvecklingsområden. Ett av områdena som prioriteras <strong>och</strong> som parterna kommer att arbeta med tillsammans<br />
är en gemensam finansiering av ytterligare doktorandanställningar. Detta kommer att innebära<br />
en avsevärt förbättrad möjlighet för <strong>Högskolan</strong> att rekrytera doktorander inom området <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>.<br />
Ett liknande samarbetsavtal håller för närvarande på att utarbetas även med <strong>Halmstad</strong> kommun <strong>och</strong> andra<br />
kommuner i regionen.<br />
Spenshults forskningsstiftelse <strong>och</strong> <strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong> har utökat sin samverkan inom såväl utbildning<br />
som forskning. Forskningsstiftelsen knyter väl an till området hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> <strong>och</strong> de tre inriktningarna<br />
omvårdnad, handikappvetenskap <strong>och</strong> idrottspsykologi <strong>och</strong> kan på ett positivt sätt bidra till uppbyggnad av<br />
forskarutbildning inom området. Forskare från Spenshult har knutits till CVHI <strong>och</strong> flera driver projekt<br />
tillsammans med forskare från <strong>Högskolan</strong>. En doktorandtjänst i handikappvetenskap finansieras av det<br />
privata bolaget MISA. Arbete pågår för att träffa fler liknande överenskommelser med andra privata<br />
aktörer inom vård- <strong>och</strong> omsorgsområdet. Även intern samverkan med de forskningsmiljöer, som liksom<br />
CVHI finns vid sektionen för hälsa <strong>och</strong> samhälle, har intensifierats. Tillsammans med våra samverkans-<br />
49<br />
12 880<br />
700
partners kommer vi år 1 upp i en forskningsomslutning på c:a 22 MSEK i den forskning som är relevant<br />
för forskarutbildning inom hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>.<br />
Forskare inom CVHI är aktiva när det gäller ansökningar om externa medel. Även om konkurrensen inom<br />
området är hård har forskare inom CVHI lyckats erhålla finansiering från flera stora finansiärer t.ex. VR,<br />
FAS <strong>och</strong> Formas. Den externa forskningsfinansieringen har ökat från 39 till 42 % under åren 2010-2011<br />
<strong>och</strong> målet är att minst 55 % av forskningsfinansieringen ska ske via externa anslag.<br />
En viktig aspekt i sammanhanget är att <strong>Högskolan</strong> utsetts till KK-miljö. KK-stiftelsen stödjer uppbyggnaden<br />
av forskningsmiljöer vid mindre högskolor <strong>och</strong> kommer under de kommande tio åren att<br />
stödja lärosätets profileringsarbete. Detta gör att <strong>Högskolan</strong> kommer att erhålla en resursförstärkning på<br />
flera hundra miljoner kronor under den kommande tioårsperioden, vilket medför en förstärkning av de<br />
resurser som kan användas för att bygga upp forskarutbildningarna vid lärosätet. KK-stiftelsen ställer krav<br />
på motfinansiering från det privata näringslivet. Det pågår dock ett intensivt arbete inom CVHI att bygga<br />
upp <strong>och</strong> förstärka näringslivskontakterna. Till årets KK-ansökningsomgång om finansiering finns fem<br />
projekt som har inriktning hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong> <strong>och</strong> det förväntas bli ännu flera till nästa år. Om CVHI får<br />
finansiering för några av dessa projekt innebär det en kraftig förstärkning av resurserna, vilket bidrar till<br />
uppbyggnaden av forskarutbildning inom hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>.<br />
Bedömingen är att <strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong> har tillräckliga ekonomiska förutsättningar för att långsiktigt<br />
kunna bedriva en kvalitativt god utbildning på forskarnivå inom området <strong>Hälsa</strong> <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>.<br />
50
HÖGSKOLAN I HALMSTAD<br />
<strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong> är känd för sitt rika utbildningsutbud <strong>och</strong> sin<br />
speciella atmosfär. Forskningen är framstående <strong>och</strong> inom flera områden<br />
internationellt välrenommerad. <strong>Högskolan</strong> deltar aktivt i samhällsutvecklingen<br />
genom omfattande samverkan med näringsliv <strong>och</strong> offentlig sektor.<br />
<strong>Högskolan</strong> i <strong>Halmstad</strong>s profil utgörs av tre starka forskningsområden:<br />
informationsteknologi, innovationsvetenskap samt hälsa <strong>och</strong> <strong>livsstil</strong>.<br />
Forskningsområde HÄLSA OCH LIVSSTIL<br />
HÖGSKOLAN I HALMSTAD<br />
Box 823 • 301 18 <strong>Halmstad</strong> • Besöksadress: Kristian IV:s väg 3<br />
Telefon: 035-16 71 00 • Telefax: 035-18 61 92<br />
E-post: registrator@hh.se • www.hh.se