Uppföljning av funktionshinderspolitiken i pdf-format - Handisam
Uppföljning av funktionshinderspolitiken i pdf-format - Handisam
Uppföljning av funktionshinderspolitiken i pdf-format - Handisam
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
” Eftersom jag är gr<strong>av</strong>t hörselskadad<br />
och inte har stor möjlighet att använda<br />
telefon på ett betryggande sätt är it<br />
ett fantastiskt hjälpmedel. ”<br />
Man 29 år<br />
” På grund <strong>av</strong> min sjukdom har min sociala<br />
värld minskat betydligt. Via datorn kan jag<br />
hålla kontakt med vänner, få in<strong>format</strong>ion om<br />
min sjukdom, hålla kontakt med andra med<br />
samma sjukdom, läsa nyheter via e-tidning,<br />
med mera. Mitt liv skulle te sig mycket fattigt<br />
utan de möjligheter som it-tekniken ger. ”<br />
Kvinna 37 år<br />
” De flesta webbsidor är mycket krångliga att<br />
’’<br />
’’ använda för gr<strong>av</strong>t synskadade, lätt att göra fel<br />
<strong>av</strong> misstag. Det behövs en officiell standard<br />
på hur webbsidor skall utföras för att de skall<br />
bli så användarvänliga som möjligt, då skulle<br />
flera kunna och våga använda dem. ”<br />
Man 39 år<br />
68
It-politik<br />
Fakta i korthet<br />
I åldern 25–64 år är det 89 procent <strong>av</strong> personer med<br />
funktions ned sättning som har tillgång till dator,<br />
jämfört med 96 procent <strong>av</strong> övrig befolkning.<br />
85 procent <strong>av</strong> personer med funktions ned sättning, som<br />
är 16 år och uppåt, använder ofta internet på fritiden.<br />
Motsvarande siffra bland övrig befolkning är 94 procent.<br />
Bland unga, i åldern 16–29 år, är det ingen skillnad<br />
i varken tillgång till dator eller internetanvändande<br />
mellan unga med funktions neds ättning och övriga.<br />
En stor andel, 87 procent i en undersökning bland<br />
personer med funktions neds ättning, anser att<br />
it-utvecklingen har underlättat deras vardag.<br />
5 procent anser att utvecklingen försvårat vardagen.<br />
På 66 procent <strong>av</strong> kommunernas webbplatser fi nns<br />
det inbyggd talsyntes som gör det möjligt att lyssna<br />
på in<strong>format</strong>ionen.<br />
69
Inriktningsmål för it-politiken<br />
• Tillgängligheten och användbarheten till offentliga<br />
webbgränssnitt ska öka.<br />
• Kunskapen och beställarkompetensen kring tillgänglighet<br />
och användbarhet ska stärkas i anslutning till offentliga<br />
upphandlingar <strong>av</strong> e-tjänster.<br />
Sammanfattande analys<br />
Artikel 9 i FN-konventionen slår fast att personer med funktionsnedsättning<br />
ska ha tillgång till in<strong>format</strong>ions- och kommunikationsteknik på lika villkor.<br />
Det handlar exempelvis om hårdvara som datorer, smarta telefoner och biljettautomater.<br />
Men det handlar också om mjukvara som exempelvis webbplatser<br />
och appar. Artikel 2 är också viktig. Där definieras det universellt utformade<br />
vilket innebär att produkter och tjänster utformas så att så många som möjligt<br />
kan använda dem utan specialanpassning.<br />
Användningen <strong>av</strong> datorer och internet ökar varje år. Utvecklingen <strong>av</strong> det som<br />
kallas digitala lösningar går fort och ger många personer nya möjligheter.<br />
Många personer med funktionsnedsättning upplever att vardagen har blivit<br />
lättare tack vare it-utvecklingen. Samtidigt är användningen <strong>av</strong> it något lägre<br />
bland personer med funktionsnedsättning jämfört med övrig befolkning.<br />
Det finns också personer med funktionsnedsättning som har fått en försvårad<br />
vardag på grund <strong>av</strong> it-utvecklingen. Tillgång till datorer och internet, för lite<br />
kunskap och otillgängliga digitala lösningar blir nya hinder.<br />
I stort är it ett område där personer med funktionsnedsättning har hög<br />
delaktighet jämfört med många andra områden. Det finns också stora möjligheter<br />
att det kan bli ännu bättre i och med den snabba utvecklingen. Det<br />
pågår stora satsningar för att alla ska kunna ta tillvara på de möjligheter<br />
som it ger, både på nationell och internationell nivå. Målen för området är<br />
ambitiösa. I den digitala agendan som ska styra it-politiken fastslås att alla<br />
som vill ska kunna använda de möjligheter som digitaliseringen erbjuder.<br />
Eftersom utvecklingen går fort behöver också aktörerna intensifiera sitt<br />
arbete om nyttan <strong>av</strong> tekniken ska kunna användas <strong>av</strong> alla. Det gäller att<br />
säkerställa att ingen lämnas utanför och blir exkluderad, o<strong>av</strong>sett ålder,<br />
kön eller funktionsförmåga.<br />
70
Lägesbeskrivning<br />
Användningen <strong>av</strong> it ökar ständigt<br />
Antalet personer som använder datorer och internet har de senaste åren<br />
ökat rejält både bland personer med funktionsnedsättning och övriga.<br />
Det finns flera orsaker till varför en person inte använder it eller digitala<br />
lösningar. En sådan är tillgänglighetsaspekten. Den innebär att de tjänster<br />
som finns är utformade så de är användbara för alla. Exempelvis kan det<br />
vara svårt att använda en webbplats med hjälpmedlet skärmläsare på de<br />
webbplatser som inte är tillgängligt utformade. Samtidigt underlättar en<br />
tillgänglig webbplats även för användare som inte använder hjälpmedel.<br />
De flesta har dator<br />
Användandet <strong>av</strong> datorer är högt bland unga och lägre bland äldre i befolkningen.<br />
Samma mönster finns bland personer med funktionsnedsättning.<br />
I åldern 16–29 år finns det inga skillnader mellan de som har funktionsnedsättning<br />
och övriga. 97 procent <strong>av</strong> de unga med funktionsnedsättning<br />
har tillgång till dator jämfört med 98 procent bland övriga. Med åldern ökar<br />
skillnaderna mellan personer med funktionsnedsättning och övrig befolkning.<br />
Bland de mellan 25–64 år har 90 procent <strong>av</strong> de med funktionsnedsättning<br />
tillgång till dator, jämfört med 96 procent bland övriga. Skillnaderna är störst<br />
bland de som är över 65 år. Där har 50 procent <strong>av</strong> personer med funktionsnedsättning<br />
dator, jämfört med 66 procent bland övrig befolkning. 133<br />
För många med funktionsnedsättning krävs inte bara en dator, utan även<br />
fungerande hjälpmedel. 44 procent <strong>av</strong> svarande i en undersökningspanel<br />
bland personer med funktionsnedsättning använder hjälpmedel. 134 Hjälpmedlen<br />
kan till exempel vara talsynteser, punktskriftsdisplayer, skärmläsare<br />
och förstoringsprogram. För att hjälpmedlen ska underlätta är det viktigt att<br />
exempelvis webbplatser är utformade så att de stödjer hjälpmedlen. Det kan<br />
också vara problematiskt om användaren inte har tillräcklig kunskap om<br />
sitt hjälpmedel.<br />
Internet används till mycket<br />
Liknande mönster som kring tillgång till datorer finns i fråga om användning<br />
<strong>av</strong> internet. Bland unga finns inga skillnader mellan de med funktionsnedsättning<br />
och övriga. Bland de mellan 25–64 år ökar skillnaderna, 66 procent<br />
bland de med funktionsnedsättning använder internet ofta, jämfört med 79<br />
procent bland övriga. Det är främst personer med nedsatt syn eller nedsatt<br />
rörelseförmåga som använder internet i mindre utsträckning. 135<br />
133 Statistiska centralbyrån (2013) Undersökning om levnadsförhållanden www.scb.se/ulf<br />
134 <strong>Handisam</strong> (2013) Undersökningspanel – enkät 1 it<br />
135 Statistiska centralbyrån (2013) Undersökning om levnadsförhållanden www.scb.se/ulf<br />
71
I panelen framgår det att bland personer med funktionsnedsättning varierar<br />
det vad man utför på nätet. Det vanligaste är att ta del <strong>av</strong> sociala medier och<br />
nyheter. Nio <strong>av</strong> tio använder internet för dessa tjänster. Det är också vanligt<br />
att utföra bankärenden på nätet. Åtta <strong>av</strong> tio gör det. Sju <strong>av</strong> tio deklarerar på<br />
internet och samma andel brukar köpa biljetter på nätet. För kontakt med<br />
kommunen eller myndigheter är det drygt sju <strong>av</strong> tio som använder internet.<br />
Mer än hälften söker jobb eller utbildningar via nätet. Se tabell 6.<br />
Tabell 6. Personer i panelen som utför olika tjänster på internet i procent<br />
Tjänst/aktivitet Ja Nej Ej aktuellt<br />
Deklarera 67 30 3<br />
Bankärenden 88 10 2<br />
Kontakt med kommun 76 14 10<br />
Kontakt med myndigheter 77 14 8<br />
Söka jobb eller utbildningar 35 22 43<br />
Socialt 91 8 1<br />
Ta del <strong>av</strong> nyheter 90 9 1<br />
Köpa biljetter 72 20 7<br />
Trots att många använder internet för att hitta in<strong>format</strong>ion och utföra<br />
tjänster är det mellan 10 och 30 procent som inte använder internet för<br />
att uträtta dessa saker. 136<br />
Webbplatser måste vara tillgängliga<br />
Även om många med funktionsnedsättning använder internet är det mer<br />
krävande för många när webbplatser inte är tillgängliga.<br />
För att så många som möjligt ska kunna använda webbplatser är det viktigt<br />
att de byggs rätt från början. Det finns riktlinjer för tillgängliga webbplatser.<br />
De kallas WCAG 2.0 och innehåller kriterier för en tillgänglig webbplats.<br />
WCAG 2.0 ingår också i E-delegationens riktlinjer för webb. 137 78 procent<br />
<strong>av</strong> myndigheterna i Sverige anger att de följer WCAG 2.0. 55 procent <strong>av</strong><br />
myndigheterna har också utvärderat webbplatsen med användare som<br />
har funktionsnedsättning. 138<br />
Av Sveriges kommuner finns möjligheten att lyssna på in<strong>format</strong>ion på<br />
66 procent <strong>av</strong> webbplatserna. 9 procent har in<strong>format</strong>ion på teckenspråk<br />
och 33 procent på lättläst svenska. 139<br />
136 H andisam (2013) Undersökningspanel – enkät 1 it<br />
137 E-delegationen (2013) Webbriktlinjer<br />
138 <strong>Handisam</strong> (2012) Så tillgänglig är staten<br />
139 Sveriges Kommuner och Landsting (2013) In<strong>format</strong>ion till alla? 2012<br />
72
It både river och skapar hinder<br />
För de allra flesta med funktionsnedsättning har it-utvecklingen varit positiv.<br />
87 procent <strong>av</strong> de svarande i panelen anser att den har underlättat deras vardag.<br />
Digitala lösningar gör det möjligt för många med funktionsnedsättning att<br />
överbrygga hinder som finns i samhället. Några exempel på detta är att de<br />
som inte kan vistas i starka dofter nu kan utföra ärenden hemifrån. Personer<br />
som på grund <strong>av</strong> nedsatt hörsel inte kan kontakta myndigheter via telefon kan<br />
nu göra det över internet. En smart telefon kan underlätta så pass mycket att<br />
den ersätter flera hjälpmedel.<br />
Samtidigt är det 5 procent som fått en försvårad vardag <strong>av</strong> it-utvecklingen.<br />
Ju fler tjänster som utförs digitalt desto större blir dessa personers utanförskap.<br />
Det finns samtidigt fortfarande många digitala lösningar som inte är tillgängliga<br />
och användbara för alla.<br />
Om arbetet med att göra digitala lösningar tillgängliga intensifieras kommer delaktigheten<br />
för personer med funktionsnedsättning att öka inom it-området. Det<br />
gäller att tillgänglighet finns med från början när en produkt eller tjänst skapas.<br />
Fortsatt utveckling pågår<br />
Det finns många strategier och planer för hur alla ska kunna ta del <strong>av</strong> it.<br />
I Sverige finns en digital agenda som ska leda arbetet. Även på EU-nivå finns<br />
en digital agenda. En insats, i anslutning till detta, är ett förslag om direktiv<br />
kring vissa offentliga myndigheters webbplatser. Detta handlar om att lagstifta<br />
så att de webbplatser och tjänster som kan ses som viktigast ska vara tillgängliga<br />
enligt WCAG 2.0. Det handlar exempelvis om att kunna deklarera, boka läkartid<br />
eller söka högskola.<br />
En aktör som driver på utvecklingen inom området, för att it ska vara tillgängligt<br />
och användbart, är Post- och telestyrelsen (PTS). Exempelvis genomför PTS<br />
innovationstävlingar för smarta lösningar inom it som underlättar för personer<br />
med funktionsnedsättning. PTS arbetar också med E-delegationen genom att<br />
sprida webbriktlinjerna till privata aktörer, där WCAG 2.0 ingår. 140 PTS deltar<br />
också i många <strong>av</strong> de standardiseringsarbeten som pågår. Standardisering är<br />
ett verktyg för att se till att it utvecklas tillgängligt och användbart från början.<br />
Att ställa tillgänglighetskr<strong>av</strong> vid upphandling är ett viktigt verktyg för att<br />
alla ska kunna ta del <strong>av</strong> varor och tjänster. Det gäller inte minst för it-området.<br />
Kammarkollegiet arbetar inom ramen för sitt uppdrag i <strong>funktionshinderspolitiken</strong><br />
med upphandlingar inom it-området. 141 De har också <strong>av</strong>iserats om uppdraget att<br />
ta fram en vägledning för att upphandla och <strong>av</strong>ropa användbart och tillgängligt<br />
för alla o<strong>av</strong>sett funktionsförmåga. Uppdraget har inte getts än och det skulle<br />
kunna driva på utvecklingen mot bättre tillgänglighet och användbarhet.<br />
140 Post- och telestyrelsen (2013) På väg mot användbar IKT – uppföljning <strong>av</strong> PTS funktionshinderspolitiska delmål 2012<br />
141 Kammarkollegiet (2013) Rapport om Kammarkollegiets arbete med delmål för <strong>funktionshinderspolitiken</strong><br />
73