Hinder i folkhälsoarbetet - Statens folkhälsoinstitut
Hinder i folkhälsoarbetet - Statens folkhälsoinstitut
Hinder i folkhälsoarbetet - Statens folkhälsoinstitut
Create successful ePaper yourself
Turn your PDF publications into a flip-book with our unique Google optimized e-Paper software.
det tredJe exeMpLet berör personer med psykiska funktionsnedsättningar, det vill<br />
säga psykiska sjukdomar som är så allvarliga att de påverkar den drabbade personens<br />
liv och vardag. Inom psykiatrin och inom lagtexten definieras psykiska funktionsnedsättningar<br />
(ibland används termen funktionshinder) som en person som<br />
… har väsentliga svårigheter med att utföra aktiviteter på viktiga livsområden<br />
och dessa begränsningar har funnits eller kan antas komma att bestå under en<br />
längre tid. Svårigheterna ska vara en konsekvens av psykisk störning.<br />
(SOU 2006:77)<br />
I och med psykiatrireformen år 1995 har kommunen ansvaret för personer med en<br />
psykisk funktionsnedsättning, när det gäller boende, sysselsättning och stöd men<br />
även till viss del hälso- och sjukvård (Lundin & Ohlson, 2002). Lundin och Ohlsson<br />
(2002) skriver att personer med psykiska funktionsnedsättningar måste få åtgärder<br />
med fokus på att återvinna en förlorad eller nedsatt social funktionsförmåga och<br />
hjälp med att kunna fungera i samhället. På så sätt kan dessa individer leva mer<br />
självständigt och med mindre stöd från kommunen.<br />
Vi har valt att berätta om Lars som har schizofreni, men exemplet kan spegla<br />
behov och problem hos samtliga personer med olika psykiska funktionsnedsättningar.<br />
Schizofreni är ett tillstånd då tankar, känslor och avsikter inte samverkar,<br />
och många drabbade känner sig likgiltiga, apatiska och avtrubbade. Personer<br />
med schizofreni kan ha svårt att komma ihåg samtal, få hallucinationer eller vanföreställningar,<br />
ha koncentrationssvårigheter samt svårigheter med uppmärksamhet<br />
(Schizofreniskolan, 2008). De kan dock få en bättre livskvalitet genom tidiga<br />
åtgärder som arbete, sysselsättning, boende samt medicinskt och psykologiskt stöd<br />
(Schizofreniskolan, 2008)<br />
Nedan följer en beskrivning av det scenario som ligger till grund för de ekonomiska<br />
beräkningarna.<br />
LarS<br />
lars fick schizofreni i tidig ålder och har i perioder varit inlagd på sjukhuset.<br />
Han bor nu ensam i en lägenhet och sköter sina dagliga rutiner själv. I närheten<br />
finns ett gruppboende dit lars går för att besöka vänner, och någon gång i veckan<br />
kommer personalen för att hjälpa honom med att göra ett veckoschema.<br />
Han har aldrig haft ett jobb men har i perioder ingått i olika åtgärdsprogram.<br />
lars talar ofta med sin läkare om sorgen över att inte ha ett arbete, men vet<br />
samtidigt att han inte skulle klara av att arbeta. Han känner sig utestängd från<br />
samhället och finner ingen mening med att leva när han inte gör någon nytta.<br />
lars behöver få en sysselsättning för att inte åter försämras i sin sjukdom.<br />
34 H I N D E R I F O L K H Ä L S O A R B E T E T O C H VÄ G A R F Ö R B I